natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De nye bestemmelser gør det muligt for passagererne fortsat at købe flydende produkter fra butikkerne på luftsiden (ved hjælp af systemet med plomberede gennemsigtige plastikposer).
The new regulations include provisions for passengers to continue buying liquid products from airside retail stores (via the ‘tamper evident’ bags system).
Imidlertid gælder disse bestemmelser ikke for lufthavne uden for EU.
However, these provisions do not extend to non-EU airports.
Som følge heraf kan afgiftsfrie butikker i større internationale lufthavne uden for EU ikke sælge populære varer som f.eks. Bushmills whiskey til passagerer, der rejser til EU, og som skifter fly i en EU- eller EØS-­lufthavn, da disse varer sandsynligvis vil blive konfiskeret fra transitpassagerer.
As a result, duty free retailers at major non-EU international airports are unable to sell popular goods like Bushmills whiskey to EU‑bound passengers transferring at an EU or EEA airport as these are likely to be confiscated from transit passengers.
Kan Kommissionen oplyse, hvilke skridt den agter at tage for at lette det afgiftsfrie salg til transitpassagerer, der rejser til EU, og sikre dette afgørende marked for Bushmills-producenterne, som spiller en så vigtig rolle i skabelsen af arbejdspladser i den nordirske økonomi?
Can the Commission inform me what steps it plans to take to facilitate duty free sales to EU‑bound transfer passengers and safeguard this vital market for the producers of Bushmills, which plays such a critical role in job creation in the Northern Ireland economy?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-5419/06
WRITTEN QUESTION P-5419/06
Om: Bekæmpelse af kriminalitet og terrorisme i Bulgarien
Subject: Fight against crime and terrorism in Bulgaria
I fortsættelse af svar på skriftlig forespørgsel P-­0860/­05 kan Kommissionen da oplyse, hvilke fremskridt Bulgarien har gjort med hensyn til lovændringer, der sigter på og er tilstrækkelige til at yde et positivt bidrag til den internationale bekæmpelse af kriminalitet og terrorisme?
Further to the answer to Written Question P‑0860/05, what progress has been made by Bulgaria in making legislative changes geared to and sufficient to make a positive contribution to the international fight against crime and terrorism?
Er hvidvaskning af penge blevet gjort til en selvstændig lovovertrædelse, og i bekræftende fald har der fundet nogen vellykkede straffesager sted?
In particular, has money laundering yet been made a stand-alone criminal offence and, if so, have any successful prosecutions occurred?
Er Kommissionen således sikker på, at Bulgarien stadig ikke udgør et paradis for hvidvaskning, og har Kommissionen nogen yderligere kommentarer vedrørende IRA's brug, eller misbrug, af Bulgarien til disse formål?
Thus is the Commission satisfied that Bulgaria does not still present as a haven for money laundering, and has the Commission any further comment on the IRA's use, or misuse, of Bulgaria for these purposes?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-5430/06
WRITTEN QUESTION P-5430/06
Om: EU's midlertidige sukkerordning
Subject: EU temporary sugar reform
Efter Greencores chokerende meddelelse den 15. marts om lukningen af sukkerfabrikken i Mallow er jeg blevet gjort opmærksom på en række spørgsmål og forhold i forbindelse med sukkerreformen i Irland.
Following the shock closure announcement of Mallow Sugar Factory by Greencore on 15 March 2006, a number of issues and concerns have been brought to my attention on the issue of Irish sugar reform.
Dette må nødvendigvis kun omfatte virksomheder, som producerede eller var i stand til at producere sukker på forordningens ikrafttrædelsesdato.
This must refer only to factories producing or capable of producing sugar at the date of enactment of the regulation.
Fabrikker, hvor der tidligere var blevet produceret sukker, men som ikke længere var i stand til det, må anses som udelukket fra forordningens anvendelsesområde.
Factories previously involved and which were not capable of sugar manufacture at the time must be excluded.
Kan Kommissionen på baggrund heraf bekræfte, at fabrikkerne i Carlow, Thurles og Tuam derfor ikke er omfattet af forordningens krav, så der ikke kan stilles krav om yderligere nedrivning eller nedlæggelse?
On this basis, can the Commission confirm that Carlow, Thurles and Tuam must therefore be excluded from the requirement of the regulation in that no further demolition or dismantling may be demanded?
Naturligvis er disse fabrikker og andre nye fabrikker allerede udelukket fra sukkerproduktion under EU's sukkerordning som følge af afskaffelsen af sukkerkvoterne.
Obviously, these factories and indeed any other new location are already precluded from the production of sugar involving the EU support system, due to the renunciation of the sugar quota.
Står fabrikken i Carlow, som ejes af Greencore, uden for sukkerreformordningen?
Is the Carlow facility owned by Greencore outside of the sugar reform regime?
Kan den anvendes til produktion af bioethanol?
Could it be utilised for ethanol production?
Formålet med hel eller delvis kompensation/nedlæggelse var helt klart at undgå overkompensation i de tilfælde, hvor sukkerroedyrkningen blev fortsat, og fabrikkerne blev konverteret.
The purpose of full or partial compensation/dismantling was clearly to avoid over-compensation for situations where beet growing would continue and factories could be converted.
Der kan imidlertid opstå en konflikt mellem indehaveren af sukkerkvoten (medlemsstaten) og ejeren af produktionsanlægget (Greencore).
However, there may be a conflict between the possessor of the sugar quota (the Member State) and the owner of the manufacturing facilities (Greencore).
Hvis medlemsstaten f.eks. ønsker at bibeholde sukkerroedyrkningen til bioethanolfremstilling, mens det ikke er tilfældet for ejeren af fabriksanlægget, er der tilsyneladende ikke nogen ordning, som sikrer, at fabrikken overdrages.
If the Member State wishes to continue with sugar beet, for example for ethanol production, but the facility owner does not, there appears to be no mechanism to ensure that the facilities are handed over.
Da producenten modtager fuld kompensation for tabet af forretning, bør medlemsstaten da i det mindste være i stand til at tvinge fabriksejeren til at overdrage fabrikken som modydelse for kompensationen?
Since the manufacturer is to be fully compensated for the loss of his business, the Member State should surely be able to compel the facility owner to relinquish the facilities in return for compensation?
Ellers får fabriksejeren samtlige beføjelser i forhold til kvoteindehaveren og kan modtage betaling for nedrivning af en fabrik, som derefter skal genopbygges for EU's og skatteborgernes penge.
Otherwise, the facility owner is being given absolute power over the possessor of the quota and may be paid to demolish a facility that has then to be rebuilt, at EU or Member State taxpayers' expense.
Selv om artikel 3, stk. 3, i ovennævnte forordning definerer, hvad nedlæggelse betyder, forhindrer dette produktionen af bioethanol på fabrikken i Mallow?
Although Article 3.3 of the aforementioned regulation sets forth what is meant by full dismantling, does this prohibit the production of ethanol at the Mallow facility?
Betyder Greencores beslutning om fuldstændig at nedlægge fabrikken i Mallow, at det er forbudt at emballere sukker der?
Does the election of Greencore to fully dismantle its Mallow facility prohibit the packaging of sugar at that site?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-5435/06
WRITTEN QUESTION P-5435/06
Om: Diskrimination mod engelske læger, der studerer uden for EU
Subject: Discrimination against English doctors studying outside the EU
Kommissionen bedes oplyse følgende vedrørende overtrædelser af EU-­lovgivningen.
Please could you advise me regarding a potential infringement of Community law?
Jeg har modtaget en skrivelse fra dr. Walid Deep, som er britisk statsborger og har studeret medicin på Gulf Medical College i Dubai og opnået en MBBD-grad — dvs. bachelor i medicin og bachelor i kirurgi — som ifølge hans oplysninger er fuldstændig identisk med de grader, der udstedes ved medicinske fakulteter i Det Forenede Kongerige.
I have received a letter from Dr Walid Deeb, a British national who studied at the Gulf Medical College in Dubai and achieved a MBBS qualification — Bachelor of Medicine and Bachelor of Surgery — which he says is the exact equivalent of that awarded by medical schools in the UK.
Da han vendte tilbage til Det Forende Kongerige for at begynde sin karriere som læge i Vestlondon, ansøgte han Det Almindelige Lægeråd (General Medical Council) om registrering.
On his return to Britain to begin a career as a doctor in west London, he applied to the General Medical Council (GMC) for registration.
Han fik besked om, at han først skulle gå op til en række yderligere eksaminer, herunder en eksamen i to dele, som gennemføres af det faglige og sproglige evalueringsnævn (PLAB), for at vurdere, om han var kvalificeret til at arbejde som læge, og om han var i stand til at tale engelsk.
He was told that he must first sit further examinations, including the two-part Professional and Linguistic Assessments Board (PLAB) examination to determine his fitness to practise and ability to speak English.
Hvis han ikke bestod disse eksaminer, kunne han ikke blive registreret eller få ansættelse som læge i Det Forende Kongerige.
Without passing them he would not be registered or get a job as a doctor in the UK.
Gebyret for foreløbig registrering og for at gå op til de to PLAB-eksaminer beløber sig til ca. 700 GBP.
The fees for initial registration and both parts of the PLAB exam total around GBP 700.
Når dertil lægges udgifter til lærebøger og andre publikationer, stiger udgifterne til næsten 1000 GBP.
When the cost of required textbooks and other publications is added, the costs rise to almost GBP 1000 .
Tilsyneladende kunne en franskfødt medstuderende, som studerede og bestod eksamen sammen med ham på samme universitet, straks blive registreret og få sin licens.
However, apparently a French-born fellow student who studied and qualified alongside him at the same university was granted immediate registration and given her licence.
Hun blev ikke bedt om at gå op til eksaminer eller føre bevis for sine engelskkundskaber.
She was not asked to sit any examinations nor demonstrate her proficiency in the English language.
Kommissionen bedes oplyse, om Lægerådet i henhold til EU-­retten har lov til at diskriminere mod britiske statsborgere, som studerer uden for EU, i forhold til andre EU-­borgere, som også har studeret uden for EU?
Please could you confirm whether, under Community law, the GMC is allowed to discriminate against British nationals who study outside the EU in favour of other EU nationals who have also studied outside the EU?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-5440/06
WRITTEN QUESTION P-5440/06
Om: Tidsplan for afvikling af mælkekvoteordningen
Subject: Timetable for abolishing the milk-quota system
EU's landbrugskommissær, Mariann Fischer Boel, har allerede meddelt Europa-Parlamentet, at hun agter at foreslå en gradvis afvikling af mælkekvoteordningen som led i midtvejsrevisionen af de gældende finansielle overslag.
The Agriculture Commissioner, Mariann Fischer Boel, has already announced to Parliament that she intends to propose that the milk-quota system be phased out as part of the mid‑term review of the current financial perspective.
Kan Kommissionen oplyse, hvilke foreløbige skridt den vil foreslå med henblik på afvikling af kvoteordningen, og om den alligevel har til hensigt at respektere de aftaler, der er indgået med sektoren inden for rammerne af den gældende fælles markedsordning, hvoraf det fremgår, at ordningen opretholdes indtil 2015?
Can the Commission explain what interim steps it will propose with a view to the abolition of the quota system, and will it nevertheless respect the commitments given to the industry as part of the current common organisation of the market (COM), which stipulates that the system will be maintained until 2015?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-5441/06
WRITTEN QUESTION P-5441/06
Om: Opfølgning af udtalelse 10/­2006 om behandling af personoplysninger i Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication (SWIFT)
Subject: Follow-up action on Opinion 10/2006 on the processing of personal data by the Society for Worldwide Interbank Financial telecommunication (SWIFT)
Den 22. november 2006 vedtog Artikel 29-arbejdsgruppen sin udtalelse om SWIFT's behandling af personoplysninger.
On 22 November 2006 the Art29 working party adopted its opinion on the processing of personal data by SWIFT.
Udtalelsen indeholder henstillinger og opstiller seks veldefinerede foranstaltninger, som skal træffes øjeblikkeligt, samtidig med at den understreger, at de foranstaltninger, der træffes til bekæmpelse af kriminalitet og terrorisme, ikke må sænke standarderne for beskyttelse af grundlæggende rettigheder.
This opinion gives recommendations and six well-defined immediate actions to be taken while stressing that any measure taken in the fight against crime and terrorism must not reduce standards of protection of fundamental rights.
Hvorledes vil Kommissionen gå til værks for at sikre, at medlemsstaterne straks gennemfører de foranstaltninger, der foreslås af Artikel 29-arbejdsgruppen?
How will the Commission proceed to ensure that the actions proposed by the Art29 working party will be implemented immediately by Member States?
Har den belgiske regering allerede meddelt Kommissionen, hvilke foranstaltninger den vil træffe?
Has the Belgian Government already informed the Commission what action it will take?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-5442/06
WRITTEN QUESTION P-5442/06
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen nu at træffe for at sikre, at Irland fuldt ud overholder direktivet og Domstolens retspraksis?
What action is the Commission now considering to ensure Ireland complies in full with the directive and ECJ case‑law?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-5443/06
WRITTEN QUESTION P-5443/06
Hvad angår forslaget om at klassificere ca. 150 nikkelforbindelser i den 31. tilpasning til de tekniske fremskridt (ATP) til direktivet om farlige stoffer, mener Kommissionen da, at den foreslåede »read-across«-metode, som ikke har nogen testdata til støtte, er videnskabelig forsvarlig, og er den i overensstemmelse med de retlige kriterier for klassificering i bilag VI i direktivet om farlige stoffer?
Regarding the proposal to classify around 150 nickel substances in the 31st adaptation to technical progress (ATP) to the Dangerous Substances Directive, does the Commission believe that the proposed read-across methodology that has no supporting test data is scientifically sound, and does it comply with the legal criteria for classification in Annex VI of the Dangerous Substances Directive?
Er Kommissionen enig i, at en ekspertgruppe som f.eks. Den Tekniske Komite for Klassificering og Etikettering ikke bør henvise til forsigtighedsprincippet eller administrative overvejelser, når den fremsætter videnskabelige henstillinger om klassificering i forbindelse med direktivet om farlige stoffer?
Would the Commission agree that an expert group, such as the Technical Committee on Classification and Labelling, should not refer to the precautionary principle or administrative considerations in making scientific recommendations on classification under the Dangerous Substances Directive?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-5444/06
WRITTEN QUESTION P-5444/06
Om: Personale på sygeorlov af psykiske årsager — version 2
Subject: Staff on psychiatric sick-leave — Mark 2
Kommissær Siim Kallas' forsinkede svar på min forespørgsel E-­4276/­06 giver anledning til yderligere spørgsmål.
Further questions arise from Commissioner Kallas' delayed reply to my Question E‑4276/06.
I en beretning fra Revisionsretten hedder det, at der er tale om en »ekstremt lav genindtrædelsesprocent, især i de 50 % af tilfældene, hvor der er tale om psykiske lidelser«.
A Court of Auditors report speaks of ‘extremely low rates of reinstatement, especially in the 50 % of cases involving psychological illness’.
Kan Kommissionen, i betragtning af implikationerne af denne mærkværdige udtalelse, redegøre for de objektive lægelige og andre kriterier, på grundlag af hvilke der træffes afgørelse om pensionering eller orlov?
Given the implications of this curious statement, can the Commission explain the objective medical and other criteria on which decisions are made between granting retirement or leave of absence?
Kan Kommissionen bekræfte, at den efterlever personalevedtægtens artikel 59, stk. 1, afsnit 5-­7, som indeholder bestemmelser om retsmidler i tilfælde af uenighed, og at sygeorlov er en midlertidig foranstaltning, der gør det muligt for tjenestemanden at vende tilbage til sit arbejde, så snart vedkommendes sundhedstilstand gør det muligt?
Can the Commission confirm its adherence to Article 59(1), §§ 5-7 of Staff Regulations which provide for legal remedies in the event of a dispute, and that taking leave on medical grounds is a temporary precaution enabling an official to return to work as soon as their health permits?
Hvor mange anmodninger om anerkendelse af erhvervssygdomme (med henvisning til enten artikel 73 eller 78 i vedtægten eller til begge) har Kommissionen modtaget fra personalet i hvert af de seneste fem år, og i hvor stor en procentdel af disse tilfælde spillede psykiske faktorer en rolle?
How many requests did the Commission receive from staff in each of the last five years for recognition of job-related illness (either with reference to Articles 73 or 78 of the Staff Regulations, or to both) and in what percentage did psychological factors play a role?
Hvad er den gennemsnitlige længde af proceduren til afgørelse af, om sygdomme er erhvervsrelaterede eller ej?
How long is the average duration of the procedure to determine whether illnesses are job-related or not?
Hvorfor får ansatte med uvelkomne meninger som f.eks. de meninger, som en tidligere tjenestemand i Generaldirektoratet for Intern Revisionstjeneste, Jules Muis, gav udtryk for, besked på, at Kommissionen har sine egne metoder til at knække dem på?
Why are staff with unwelcome opinions, like those of former DG Internal Audit Service Jules Muis, told that ‘we have ways of breaking people like you’?
Udelukkede Kommissionen i sit svar på forespørgsel E-­4276/­06 de tjenestemænd fra statistikken, som anmoder om sygeorlov som det bedste middel til at komme ud af en situation, som de ikke har anden mulighed for at slippe ud af?
When the Commission answered E‑4276/06, did it exclude from the statistics those officials who ask for sick leave as the best exit from a situation from which they cannot otherwise escape?
Er Kommissionen enig i, at omstændigheder af denne art ofte opstår, efter at en ansat har henledt opmærksomheden på reelle problemer af offentlig interesse?
Does the Commission agree that such circumstances often arise after the member of staff has raised awareness of real issues of public interest?
Hvor mange ansatte med mulige helbredsmæssige problemer blev tilset af dr. Jacques Owieczka i Uccle i hvert af de år, hvori han virkede for Kommissionen?
How many staff with possible medical problems were seen by Dr Jacques Owieczka in Uccle in each of the years in which he has provided his professional services to the Commission?
Hvor mange ansatte blev sygemeldt af psykiske årsager?
How many were signed off from work on psychiatric grounds?
Hvor mange blev sygemeldt af andre helbredsmæssige årsager?
How many were signed off on other medical grounds?
Hvor mange blev fundet raske nok til straks at fortsætte i deres job?
How many were cleared to continue work immediately?
I sit svar nævnte kommissær Kallas muligheden for om nødvendigt at indhente uafhængige lægesagkyndige udtalelser.
In his answer, Mr Kallas refers to the possibility of obtaining independent medical opinions ‘if need be’.
Hvem beslutter, om det er nødvendigt at indhente en uafhængig udtalelse fra en anden læge.
Who decides on the ‘need’ for an independent second opinion?
Har den ansatte noget at skulle have sagt i forbindelse med en sådan beslutning?
Does the staff member have an input into that decision?
Imødekommes en sådan anmodning fra en ansat normalt?
Is such a request from the staff member normally conceded?
Efter hvilke kriterier kunne den i benægtende fald tænkes at blive afvist?
If not, on what criteria might it be rejected?
Efter hvilke kliniske kriterier træffes der normalt beslutning om nødvendigheden af at indhente en uafhængig udtalelse fra en anden læge?
What clinical criteria are normally used to decide on the ‘need’ for an independent second opinion?
Hvor ofte har tjenestemænd klaget over, at de læger, de har valgt, ikke har fået fuld adgang til deres lægejournal?
How often have officials complained that their doctors of choice have not been given full access to their medical records?
Kan Kommissionen, eftersom en internetsøgning ikke gav noget resultat, venligst offentliggøre kontorchefgruppens konklusion 221/­04 af 19. februar 2004, som der henvistes til i fodnoten til svaret på min tidligere forespørgsel?
Since an Internet search drew a blank, can the Commission please publish conclusion 221/04 of the Group of Heads of Administration of 19 February 2004, to which reference was made in the footnote to the answer to my previous question?
Hvorledes forklarer Kommissionen hr. Sequeiras langt over 16 måneder lange orlov af psykiske årsager, som i svaret på min tidligere forespørgsel hævdedes at være den længste?
How does the Commission explain Mr Sequeira's leave for psychiatric reasons for well over the 16 months claimed as the longest in the answer to my previous question?
På Budgetkontroludvalgets møde den 14. september 2006 udtalte kommissær Kallas uforbeholdent i et direkte svar til mig, at han ville forelægge de oplysninger, som jeg havde anmodet om vedrørende disse sager.
Mr Kallas stated without qualification in the Budget Control Committee on 14 September 2006, in direct answer to me, that he would ‘provide the information’ I had requested about these cases.
Hvorfor siger han så nu to måneder senere, at Kommissionen ikke — eftersom det antal tilfælde, hvori tjenestemænd er blevet anmodet om at tage sygeorlov, er ubetydeligt i statistisk henseende — kan sætte navn på de afdelinger og jobprofiler, der er mest udsatte for sådanne foranstaltninger.
Why, now two months later, does he say ‘Since the number of cases in which officials have been required to take medical leave is not statistically significant, the Commission cannot identify the departments and job profiles (sic) most exposed to such measures’.
Forventer han seriøst, at jeg, eller andre for den sags skyld, skal tro på, at Kommissionens personaledossierer er så håbløst mangelfulde, navnlig eftersom tallene er så ubetydelige, som han påstår?
Does he seriously expect me, or anybody else for that matter, to believe that the Commission's personnel records are so hopelessly inadequate, especially as the numbers are as insignificant as he claims?
Er sandheden ikke langt simplere og ubehagelig for ham?
Is not the truth much simpler and disagreeable to him?
Er hans beslutning om at skjule kendsgerningerne ikke et bevis på den i betænkelig grad uigennemsigtige karakter af den gennemsigtighed, som han så ofte taler om?
Is his decision to hide the facts not a demonstration of the seriously opaque nature of the ‘transparency’ of which he speaks so often?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-5460/06
WRITTEN QUESTION P-5460/06
Om: Udgifterne til renovation og modernisering af bygninger i Grækenland
Subject: Cost of renovating and modernising buildings in Greece
I henhold til den græske lovgivning påhviler der ejerne af fast ejendom omfattende forpligtelser til at renovere deres bygninger og især modernisere de eksisterende elevatorer, sørge for større sikkerhed forbundet med de elektriske installationer og få foretaget varmeisolering af bygningerne.
Greek legislation imposes strict requirements on owners of real estate to renovate their properties, in particular to modernise lifts, improve the safety of electrical installations and fit thermal insulation.