natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den russiske koncern Atomstroyexport, den tysk-fransk nuklearvirksomhed Areva NP og Siemens-koncernen har ifølge pressemeddelelser på indeværende tidspunkt fået til opgave at bygge et nyt atomkraftværk i Belene i Bulgarien.
According to media reports, the Russian group AtomStroyExport, the Franco-German nuclear engineering firm Areva NP and Siemens have been commissioned to build a new nuclear power plant in Belene in Bulgaria.
Dette atomkraftværk skal erstatte de fire reaktorer i Kozloduj, hvis nedlukning var en betingelse for Bulgariens medlemskab af EU.
The plant is intended to replace the four reactors at Kosloduy, which were shut down as a condition for Bulgaria’s accession to the EU.
Ifølge pressemeddelelser føres der endvidere allerede forhandlinger med Kommissionen, der inden for rammerne af Euratom vil yde et lån på omkring 200 mio. EUR til bygningen af atomkraftværket i Belene.
Furthermore, according to media reports, negotiations are already taking place with the Commission, which is to grant a Euratom loan of some EUR 200 million in order to build the Belene nuclear power plant.
Foreligger der ansøgninger fra andre medlemsstater om finansiering via Euratom af bygningen af nye atomkraftværker eller udbygningen af eksisterende atomkraftværker?
Have applications been submitted by other Member States for Euratom financing to build or extend nuclear power plants?
Er der for tiden yderligere forhandlinger i gang i andre medlemsstater om bygning af nye atomkraftværker eller udbygning af eksisterende atomkraftværker?
Are negotiations proceeding in other Member States on building or extending nuclear power plants?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1010/07
WRITTEN QUESTION P-1010/07
Om: Naturkompensation for uddybning af Westerschelde
Subject: Compensation for the impact of deepening the Western Scheldt
Nederlandene skal i henhold til artikel 6, stk. 4, i habitatdirektivet kompensere den natur, der går tabt som følge af uddybningen af Westerschelde, hvilket blev vedtaget den 17. januar 1995.
Pursuant to Article 6(4) of the Habitats Directive, the Netherlands is required to take measures to compensate for the natural assets destroyed by the deepening of the Western Scheldt which was decided upon on 17 January 1995.
Polderområderne langs Westerscheldes bredder er udset til dette, men det medfører stor folkelig protest, hvis kompensationen sker ved at sætte polderområder under vand.
For this purpose, areas of polder land have been designated on the banks of the Western Scheldt, but the idea of compensation by flooding polders is giving rise to widespread public protests.
Derfor vil det være en god idé at undersøge eventuelle alternativer.
It would therefore be desirable to investigate possible alternatives.
I henhold til habitatdirektivet anviser medlemsstaterne kompensationsområderne, der efterfølgende skal bedømmes af Kommissionen.
According to the Habitats Directive, Member States designate the areas which are to provide compensation, and the Commission then assesses them.
Mener Kommissionen, at der er pligt til at gennemføre naturkompensationen for uddybningen af Westerschelde i Westerschelde eller langs flodens bredder?
Is there an obligation for the compensatory measures for the deepening of the Western Scheldt to be carried out in or on the banks of the Western Scheldt?
Er Kommissionen rede til at undersøge alternative placeringer for naturkompensationen andre steder i deltaet i provinserne Zeeland og Zuid Holland (i det Natura 2000-område, for hvilket der er udarbejdet en forvaltningsplan), således at det også bliver muligt at få befolkningens støtte dertil?
Will the Commission consider possible alternative locations for compensatory measures elsewhere in the delta of Zeeland and South Holland (in the same Natura 2000 area for which a management plan is drawn up) such that public support can also be found for them?
Mener Kommissionen, at det er muligt at gennemføre naturkompensationen ved at bringe tidevandet tilbage i Volkerak-Zoommeer?
Would compensation by making the Volkerak-Zoommeer tidal again be an option?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1024/07
WRITTEN QUESTION P-1024/07
Om: Teoretiske, juridiske, økonomiske og teknologiske forhold vedrørende international roaming
Subject: Theoretical, legal, financial and technological grounds for international roaming
Der henvises til traktatens artikel 14 og 95 samt direktiv 2002/­21/­EF EFT L 108 af 24.4.2002, s. 33 . og forslag til forordning KOM(2006)0382 om roaming på offentlige mobiltelefonnet.
Having regard to Articles 14 and 95 of the Treaty, Directive 2002/21/EC OJ L 108, 24.4.2002, p.
Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål: —
33. and proposal for a regulation COM(2006)0382 on roaming on public mobile networks, the Commission is asked to provide the following information: —
På grundlag af hvilke fællesskabsretlige og handelsmæssige principper, på grundlag af hvilke principper vedrørende netøkonomi, på grundlag af hvilke teknologiske forhold hersker der inden for mobiltelefoni den regel, der aldrig er blevet draget i tvivl af nogen, at opkalderen og den opkaldte altid skal deltage i opkaldenes omkostninger, uanset om dette sker mellem fastnet og mobil eller mellm mobil og mobil i international roaming?
What are the principles of Community and commercial law, financial principles applying to networks or technological reasons which can justify the rule which applies to mobile telephony, and which has gone totally unchallenged, whereby the person calling and the person receiving the call are always charged, whether the call is between a landline and mobile phone or between two mobile phones under international roaming arrangements?
Hvorfor eksisterer dette grundlæggende økonomiske, juridiske og tekniske princip ikke inden for den grænseoverskridende mobiltelefontrafik? —
Why does this basic financial, legal and technical principle not apply in the field of mobile telephony? —
Hvorfor skal modtageren være med til at betale for opkald i forbindelse med den grænseoverskridende mobiltelefontrafik?
Why is the person receiving the call required to cover part of the costs in cross-border mobile telephony?
Begrundelsen for de høje internationale roamingomkostninger for modtageren af opkaldet ser ud til at være, at opkalderen ikke kender den opkaldtes opholdssted.
The fact that the caller does not know where the person he is calling is actually located is not sufficient to justify the high international roaming costs?
Hvorfor kan den samme begrundelse ikke anvendes på internettet?
Why does the same reasoning not apply to the Internet?
De abnorme og uberettigede omkostninger ved international roaming udgør faktisk en reel toldbarriere, som hæmmer oprettelsen af det indre marked og gennemførelsen af den frie konkurrence på mobiltelefonimarkedet.
The abnormally high and unjustified cost of international roaming is therefore nothing less than a customs barrier to the completion of the internal market and free competition in the mobile telephony market itself.
En delvis reduktion som foreskrevet i forslaget til forordning om international roaming for at sænke omkostningerne, ændrer ikke arten af segmentering og balkanisering af markederne og øger under ingen omstændigheder konkurrencen (og muliggør ikke dannelsen af et indre marked).
A partial reduction such as that provided for in the proposal for a regulation on international roaming with a view to lowering costs would not alter the actual segmentation and ‘balkanisation’ of markets, would not in any way increase competition, and hence would not allow the completion of the single market.
Hvorfor sigter man ikke mod en radikal nedskæring af roamingomkostningerne for til sidst helt at annullere dem, eventuelt efter den foreslåede overgangsperiode på to år, således at man støtter det europæiske marked og konkurrencen?
Does the Commission not consider that the aim should be to reduce international roaming costs drastically with a view to eventually abolishing them, possibly at the end of the established two-year transition period, so as to promote the European market and competition?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1025/07
WRITTEN QUESTION P-1025/07
Om: Sekspartsdrøftelser — EU og sikkerhedsspørgsmål
Subject: Six-Party Talks — EU's involvement in security
Har Kommissionen — på baggrund af resultatet af sekspartsdrøftelserne, der nedsatte 5 arbejdsgrupper herunder den 5., der ser ud til at nedsætte et halvpermanent organ, der skal drøfte sikkerhedsspørgsmål — rettet henvendelse til de kinesiske myndigheder for at sikre, at EU inddrages i denne arbejdsgruppe?
In light of the outcome of the Six-Party Talks establishing five working groups including the fifth looking as if it is going to establish a semi-permanent body to discuss security issues, what approaches have been made to the Chinese authorities by the Commission for the EU to be involved in this working group?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1042/07
WRITTEN QUESTION P-1042/07
Om: Internetsted for EU's kampagne mod forskelsbehandling
Subject: Website of the EU campaign against discrimination
Der er valgt et engelsk slogan til den kampagne mod forskelsbehandling, der i øjeblikket føres i hele EU (»For diversity.
English has been chosen as the language for the slogan of the EU‑wide anti-discrimination campaign: ‘For diversity.
Against discrimination«).
Against discrimination’.
Kampagnens internetsted, www.stop-discrimination.info, er også registreret på engelsk.
The url of its website — www.stop-discrimination.info — is also English.
Det engelske ord »RESPECT« optræder som logo på stedets åbningsside, og først efterfølgende er det muligt at få adgang til stedet på de forskellige europæiske sprog.
The English word ‘Respect’ is prominently displayed as a logo on the first page of the website, and it is only at a later stage that it becomes possible to access the website in the other European languages.
En udformning af den ovenfor beskrevne type giver en fornemmelse af, at de øvrige sprog lidt efter lidt reelt degraderes til »arbejdssprog« i forhold til »dronningesproget« engelsk.
This approach conveys the impression that, little by little, the other languages are being demoted to the status of ‘worker languages’ subordinate to the ‘queen language’, English.
Beskyttelsen af den sproglige mangfoldighed i et stadig mere pluralistisk Europa ville derimod sikre gunstige forhold for integration og for accept af forskelle samt for skabelsen af et internationalt solidaritets- og samarbejdsnet.
Safeguarding linguistic diversity in an increasingly pluralist Europe would, on the other hand, provide a context that encourages not only integration and acceptance of difference, but also the creation of a network of relationships of solidarity and international cooperation.
Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse: 1.
Would the Commission say: 1.
om og hvorledes den i praksis agter at overholde ånd og bogstav i traktaternes bestemmelser om Fællesskabets sprogordning, ifølge hvilke der kræves mere gennemgribende foranstaltninger til imødegåelse af gennemførelsen af en sprogordning, der fremmer ukritisk brug af engelsk og de øvrige arbejdssprog i Kommissionen? 2.
whether and how it intends, first, to respect in its actions the letter and spirit of the Treaty provisions regulating the use of languages in the European Union and, second, to step up measures aimed at countering the implementation of a language regime that allows the indiscriminate use of English and the other working languages within the European Commission? 2.
om den agter at ændre internetstedet for ovennævnte kampagne og udarbejde en åbningsside, hvor der reelt er adgang til oplysninger og grafik på mange sprog?
whether it intends to change the website of the abovementioned campaign by creating a homepage whose content and graphics are genuinely multilingual?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1043/07
WRITTEN QUESTION P-1043/07
Om: Beskatning af fællesskabsstøtte til landbrugere — Forskelsbehandling
Subject: Tax levied on Community aid to farmers — discrimination
Jeg henviser til de spørgsmål, jeg stillede i mine forespørgsler E-­5017/­06 og P-­5012/­06, som kommissær Mariann Fischer Boel besvarede henholdsvis den 10. januar 2007 og den 23. januar 2007.
The replies to my recent Questions E‑5017/06 and P‑5012/06, answered by Ms Mariann Fischer Boel on 10 January 2007 and 23 January 2007 respectively, both end as follows: ‘To the extent that Community aid forms part of a farmer's income, it is subject to the general taxation regime of the Member State concerned.
Det anførtes afslutningsvis i begge svar, at når EF-­støtte indgår i landbrugerens indkomst, er den underlagt medlemsstaternes almindelige beskatningssystem, og at enhver klage vedrørende disse systemer bør indgives i overensstemmelse med de pågældende nationale bestemmelser.
Any complaint about such a taxation regime should be made according to the national rules under which it may be challenged.’
Jeg er ikke uvidende om, at det er den almindelige regel på skatteområdet inden for EU.
It is true that this is the general rule as regards taxation within the EU.
Men den »indkomst«, der er tale om, er støtte, der modtaget af Fællesskabet som direkte led i gennemførelsen af Fællesskabets politikker og i overensstemmelse med kriterier og kategorier, som er fastlagt af Fællesskabet.
However, the ‘income’ in question is aid granted by the Community in direct implementation of Community policies, in accordance with criteria and classifications defined by the Community.
Hvad gør Kommissionen, eller hvad agter den at gøre, for at sikre, at samme fællesskabsstøtte i henhold til den fælles landbrugspolitik behandles skattemæssigt ens i medlemsstaterne? 4.
What action is the Commission taking or will it take to ensure parity as regards tax treatment by the Member States in relation to the same Community aid granted as part of the implementation of the CAP?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1069/07
WRITTEN QUESTION P-1069/07
Om: Foranstaltninger til bekæmpelse af fugleinfluenza i EU-­lande
Subject: Measures to combat bird flu in EU countries
Hvad foretager den sig i anledning af disse udbrud, navnlig hvad angår præventive foranstaltninger blandt de ansatte på de berørte bedrifter? 2.
What kind of follow-up has been given to the reported cases, especially as regards preventive treatment for those working on the farms affected?
Hvilke foranstaltninger findes der til forebyggelse af, at sådanne hændelser får negativ indvirkning på beskæftigelsen, navnlig for de ansatte på de berørte bedrifter?
What measures will be taken to ensure that situations of this kind have no adverse impact on employment, especially as regards those working on the farms affected?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1081/07
WRITTEN QUESTION P-1081/07
Om: Gennemførelse af forordning (EF) nr. 883/­2004 og dens betydning med hensyn til den ulige vurdering af sygdoms- eller arbejdsløshedsperioder til optjening af pensionsrettigheder i Belgien og Nederlandene
Subject: Consequences of applying Regulation (EC) No 883/2004 as regards unequal evaluation of periods of sickness and unemployment for pension rights in Belgium and the Netherlands
I henhold til nederlandsk lovgivning skal personer, som ikke har bopæl i Nederlandene, men som efter tidligere beskæftigelse som grænsearbejder i Nederlandene ikke længere er erhvervsaktive på grund af langvarig sygdom eller arbejdsløshed, ansøge om en frivillig alderdomspensionsforsikring (AOW) og/­eller efterladtepensionsforsikring (Anw) for at optjene pensionsrettigheder for perioden uden erhvervsaktivitet.
Under Dutch legislation, persons not living in the Netherlands but who, having earlier made contributions as a border worker in the Netherlands, are not active because of long‑term sickness or unemployment are obliged to apply for voluntary AOW (old-age pension) and/or Anw (survivor’s benefit) insurance to obtain pension rights for their period of inactivity.
I henhold til den belgiske socialsikringslov er perioder, hvor en person, som ikke har bopæl i Belgien, men som i Belgien modtager en overførselsindkomst (i forbindelse med arbejdsløshed, sygdom osv.) ligestillet med perioder, hvor der optjenes pensionsrettigheder.
However, under Belgian social security legislation, periods in which persons not living in Belgium receive a substitute income (unemployment benefit, sickness benefit, etc.) in Belgium are given equal status as periods for which pension rights are awarded.
I dette tilfælde er grænsearbejdere med bopæl i Belgien, som har arbejdet i Nederlandene, ringere stillet end grænsearbejdere med bopæl i Nederlandene, som har arbejdet i Belgien, og arbejdstagere, som bor i Belgien og har arbejdet der.
This means that border workers living in Belgium who have worked in the Netherlands are at a disadvantage in relation to border workers living in the Netherlands who have worked in Belgium and in relation to workers living and having worked in Belgium.
Er Kommissionen bekendt med denne ulighed?
Is the Commission aware of this inequality?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1108/07
WRITTEN QUESTION P-1108/07
Om: Teknisk kontrol af personbiler
Subject: Technical inspection of vehicles
Kommissær Barrot henviste i sit svar på min skriftlige forespørgsel E-­4658/­06 til, at fællesskabslovgivningen ikke forbyder tekniskkontrol af et køretøj i en anden medlemsstat end den, hvor køretøjet er indregistreret.
In his answer to my Question E‑4658/06, Commissioner Barrot states that European legislation does not prohibit the technical inspection of a vehicle in a Member State other than the one in which the vehicle has been registered.
Han tilføjer endvidere, at medlemsstaterne ofte anvender den tekniske kontrol til at efterprøve andre oplysninger i forbindelse med køretøjet, såsom registreringens gyldighed, forsikringskort, betaling af vejafgift, osv.
Moreover, he adds that the Member States often use technical inspection to verify other details concerning the vehicle, such as the validity of the registration, the insurance certificate, and the payment of road tax, etc.
Der er almindelig enighed om, at formålet med den tekniske kontrol af køretøjer er at foretage en pålidelig verificering af hvert køretøjs sikkerhed og ikke at fastslå, om f.eks. vejafgiften er betalt, hvilket er afgiftsmyndighedernes ansvar.
It is generally agreed that the aim of vehicle technical inspection is to provide reliable certification that the vehicle is safe and not that the road tax, for example, has been paid, which is the responsibility of the tax authorities.
Er en teknisk kontrol, der foretages i et offentligt (eller af staten officielt godkendt) teknisk kontrolcenter for køretøjer, f.eks. i Grækenland, Tyskland eller andre EU-­lande, ugyldigt for et køretøj, som er indregistreret i f.eks. Belgien eller et andet EU-­land?
Is a technical inspection carried out at a public (or officially State authorised) vehicle inspection centre, e.g. in Greece, Germany or other Member States, invalid in respect of a vehicle which has been registered, for example, in Belgium or in another Member State of the Union?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1115/07
WRITTEN QUESTION P-1115/07
Om: Hvorledes krav om overholdelse af grundlæggende ILO-­konventioner skal indgå i de kommende bilaterale handelsaftaler
Subject: How requirements concerning compliance with basic ILO conventions are to be incorporated in future bilateral trade agreements
om den lægger op til sanktionsmekanismer over for handelspartnere eller selskaber, der systematisk overtræder grundlæggende ILO-­konventioner? —
Is the Commission planning sanction mechanisms for trading partners or companies that systematically breach basic ILO conventions? —
om toldpræferencer vil kunne blive inddraget som følge af systematiske overtrædelser af ILO-­konventionerne? —
Could customs preferences be included as a consequence of systematic breaches of ILO conventions? —
og om forpligtelserne til at overholde ILO-konventionerne vil være formuleret svagere eller stærkere end i GSP+-­aftalerne?
Will the obligations to comply with ILO conventions be couched in weaker or stronger language than in the GSP+ agreements?
Kommissionen har forpligtet sig til at styrke social– og arbejdsklausuler i bilaterale aftaler, som anført i Kommissionens meddelelse om »Fremme af anstændigt arbejde for alle« KOM(2006)0249 endelig. , hvoraf det fremgår, at »Kommission i højere grad vil stille sin handelsmæssige magt til rådighed for at fremme sociale normer og anstændigt arbejde i sine initiativer vedrørende bi- og multilaterale handelsforhandlinger« og »især har til hensigt at tage hensyn til den sociale dimension, anstændigt arbejde og anbefalingerne i bæredygtighedsundersøgelserne Bæredygtighedsundersøgelse (SIA). i de bilaterale og regionale handelsforhandlinger«.
The Commission is committed to strengthening social and labour clauses in bilateral agreements, as set out in the Commission's communication on ‘Promoting decent work for all’ COM(2006)249 final. , which states that ‘The Commission will put more of its commercial weight behind efforts to promote social standards and decent work in bilateral trade negotiations’ and ‘In particular, it plans to take account of the social dimension, decent work and the recommendations of SIA SIA = sustainability impact assessment. studies in bilateral and regional trade negotiations’.
Det kommissionsmedlem, der har handel som ansvarsområde, gik den 5. december 2006 videre i en tale om handel og anstændigt arbejde: »Vi må ligeledes grundigt overveje, hvordan vi får anstændigt arbejde sat øverst på Det Globale Europa-dagsordenen samt den næste generation af bilaterale forhandlinger med ASEAN Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN). , Indien og Sydkorea — også de forhandlinger, vi vil kræve mandat til fra medlemsstaterne i morgen.
In a speech on trade and decent work on 5 December 2006, the Commissioner responsible for Trade went further: ‘We also need to think carefully about how we can put decent work at the heart of the Global Europe agenda and the next generation of our bilateral negotiations, including those for which we will request mandates from Member States tomorrow — ASEAN ASEAN = Association of South-East Asian Nations. , India and South Korea.
Jeg ser gerne, at vi styrker indsatsen for, hvordan vi integrerer anstændigt arbejde og den bredere dagsorden for bæredygtig udvikling i disse bilaterale aftaler.
I would like to see us make a step change in how we integrate decent work and the broader agenda of sustainable development into these bilateral agreements.
EU har altid afvist en sanktionsbaseret tilgang til arbejdsnormer — og dette vil fortsætte.
The EU has always rejected a sanctions-based approach to labour standards — and that will continue.
Men vi kan også gøre mere for at opfordre lande til at indføre arbejdsrettigheder, såsom ILO's grundlæggende konventioner, sammen med arbejdsmiljønormer — ikke bare principielt, men også i praksis.
But equally, we can do more to encourage countries to enforce basic labour rights, such as the ILO core conventions, along with environmental standards — not simply in principle, but in practice.
Samarbejde og social dialog er helt klart vigtigt.
Cooperation and social dialogue are certainly important.
Gennemsigtighed via en uafhængig mekanisme vil ligeledes kunne hjælpe os med at sætte fokus på de områder, hvor regeringer bør træffe foranstaltninger mod overtrædelser af grundlæggende rettigheder.
Transparency, through an independent mechanism, will also help us highlight areas where governments should take action against violations of basic rights.
En motivationsfremmende fremgangsmåde er ligeledes med i vores overvejelser«.
We are also considering an incentives approach’.
I overensstemmelse med ovenstående har Kommissionen f.eks. allerede påtaget sig et væsentligt analytisk arbejde i forbindelse med de planlagte frihandelsaftaler mellem EU og Asien, selv inden de formelle forhandlinger er begyndt.
In line with the above, the Commission has for example already undertaken substantial analytical work in relation to the planned EU‑Asian free trade agreements (FTAs) even before formal negotiations begin.
Analysen vil kunne bruges som en del af evidensgrundlaget for debatter i civilsamfundet, såvel her i EU som i partnerlande.
This analysis can be used as part of the evidence base for civil society discussions, both here in the EU and in partner countries.