natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Argumentet om, at lovlig jagt vil reducere det udbredte krybskytteri er udokumenteret og særdeles skadeligt for ordningerne om beskyttelse i alle de særligt beskyttede områder i Grækenland og i Ramsarvådområderne, hvor krybskytteri foregår.
The argument that legalised hunting would make it possible to curb poaching is unfounded and poses a particular threat to protection regimes in all Greece's designated sites and Ramsar Convention wetlands where poaching occurs.
Forsinkelsen af både tilbagekaldelsen af den decentrale administrations beslutning og i den forbindelse en afgørelse fra miljøministeriet har skabt et alvorligt hul i lovgivningen om beskyttelse af området.
Delays in repealing decisions taken by the decentralised administration and in publishing the Environment Ministry's decision to ban hunting have created a serious legal vacuum that is jeopardising the site's protection.
Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at træffe med henblik på at forhindre gener og uretmæssige drab af truede arter i henhold til direktiv 2009/147/EF i et område som dette, der har en betydning på verdensplan?
What steps will the Commission take to prevent the deliberate disturbance or accidental killing of species that are protected under Directive 2009/147/EC in this internationally important area?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-009006/2011
Question for written answer E-009006/2011
Om: Renhedskriterier for sikkerheden ved stevia
Subject: Purity standards for the safe use of stevia
Resultatet af dette er, at steviaprodukter vil blive markedsført lovligt i hele fire måneder uden nogen form for renhedskontrol og med uforudsigelige konsekvenser for folkesundheden.
As a result, for a period of four months, stevia products will be legally available on the market without being subject to purity standards, which could would have unforeseen health implications.
Vi skal gøre opmærksom på, at EFSA og andre internationale organisationer har konstateret genotoksicitet i ren steviol in vitro, men den tilladte daglige værdi er baseret på eksperimenter med forekomst af kræft http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out34_en.pdf, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1537.htm, http://www.efsa.europa.eu/en/press/news/ans110126.htm. .
Not only the EFSA but other international bodies have established the in-vitro genotoxicity of pure steviol, while admissible daily intake has been based on experiments relating to its carcinogenic effect http://ec.europa.eu/food/fs/sc/scf/out34_en.pdf, http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1537.htm, http://www.efsa.europa.eu/en/press/news/ans110126.htm .
Kommissionen har forhastet sig med at godtage udtalelserne fra EFSA, og har dermed overtrådt prioritetsrækkefølgen, som andre interessenter havde for andre produkter, og foreslået en ændring af tabel II for tilsætningsstoffer uden først at have indhentet en godkendelse fra Europa-Parlamentet, muligvis efter pres fra virksomheden Cargill.
The Commission has lost no time in approving EFSA's findings, notwithstanding the existing order of priority giving precedence to other stakeholders and other products, proposing that Table II of additives be amended without this yet having been approved by the European Parliament, possibly bowing from pressure from the CARGILL company.
Den endelige godkendelse fra Europa-Parlamentet forventes inden udgangen af oktober.
Parliament is due to give final approval by the end of October.
Er godkendelse af markedsføringen af stevia i en periode på fire måneder, inden vedtagelsen af renhedskriterierne er på plads, forenelig med forordning (EF) nr. 1333/2008?
Is the issuing of marketing authorisation for stevia four months prior to the adoption of purity standards in accordance with Regulation (EC) No 1333/2008?
Er Kommissionen bekendt med de potentielle alvorlige konsekvenser af en sådan beslutning for folkesundheden?
Does the Commission acknowledge the possibility that this may have serious health implications?
Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at træffe for at forhindre negative konsekvenser heraf?
What measures will it take to prevent such a situation arising?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-009008/2011
Question for written answer E-009008/2011
Om: EU‑støtte til programmet om bildeling
Subject: Community support for car-sharing schemes
Personbiler producerer 12 % af verdens CO 2 ‑udledning, mens de samtidig bidrager til luftforurening og trafikkaos.
Passenger cars account for 12 % of global CO 2 emissions and also contribute to air pollution and traffic congestion.
I den seneste hvidbog om transport foreslår Kommissionen et gradvist forbud mod konventionelle biler i byerne indtil 2050, og foreslår endvidere en erstatning af disse med renere køretøjer.
In its recent Transport White Paper, the Commission proposes a gradual ban on conventional cars in cities by 2050, these cars being replaced with cleaner vehicles.
Det er dog et faktum, at der skal investeres betydelige videnskabelige og økonomiske ressourcer i alternative motorer og brændstoffer, for at man med succes kan erstatte de konventionelle biler.
Significant scientific and economic resources will need to be invested in alternative transport systems and fuels if conventionally-fuelled cars are to be successfully replaced.
I mellemtiden udgør den kollektive brug af personbiler (bildeling og samkørsel) et effektivt supplerende middel til at øge energieffektiviteten inden for privat transport, uden at det kræver nye teknologier.
In the meantime, the collective use of private cars in the form of car-pooling and car-sharing represents an effective additional measure with the aim of improving energy efficiency in private transport without requiring new technologies.
Undersøgelser har vist, at hvert køretøj, der virker som »delebilordning«, i gennemsnittet erstatter fire til otte biler.
Studies show that, on average, one car-sharing vehicle can replace between four and eight private cars.
I grønbogen om mobilitet i byerne henviser Kommissionen til samkørselsinitiativer som nye løsninger, der kan fremme en livsstil med mindre afhængighed af bilen.
In its Green Paper on urban mobility the Commission mentioned car-sharing initiatives as new solutions that might help promote ‘less car-dependent lifestyles’.
Hvor vil EU, ved afslutningen af Momo den 30. september, derefter lægge fokus med hensyn til bildeling?
Given that the momo project was due to end on 30 September 2011, what will be the future focus of the EU's activities with regard to car-sharing?
I betragtning af vanskelighederne ved programmerne i de medlemsstater, hvor bildeling ikke er kendt, hvilken type EU‑vejledning og støtte vil da kunne gavne de lokale myndigheder og virksomheder?
Bearing in mind that it is difficult to launch schemes in Member States where car-sharing is not a familiar concept, what type of Community guidelines and support are available to local authorities and undertakings?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-009009/2011
Question for written answer E-009009/2011
Om: Syge‑ og pensionskassernes bæredygtighed
Subject: Sustainability of insurance funds
Kommissær Rehns svar på min forespørgsel om indtægtstab for syge‑ og pensionskasserne som følge af krisen har gjort indtryk, idet han henviser til, at de sociale sikringsfonde udviste et overskud på 3,1 mia. EUR i 2010 i forhold til 2009, hvor de havde et underskud på 5,5 mia. EUR, mens man forventer, at der igen i 2011 vil blive tale om et overskud.
The answer given by Commissioner Rehn to my question (E‑005691/2011) regarding revenue losses for Greek insurance funds as a result of the crisis has caused no little surprise with its assertion that the social security fund was showing a surplus balance of EUR 3.1 billion for 2010, following a deficit balance of EUR 5.5 billion for 2009, and was expected to remain in surplus in 2011.
Eftersom de oplysninger, som kommissær Rehn henviser til, ikke er i overensstemmelse med de tal, som andre lige så vigtige kilder går ud fra, og idet jeg ikke fik et klart svar på mit spørgsmål om, hvad der er sket med den aktuarmæssige vurdering af syge‑ og pensionskasserne, der ifølge memorandummet af 6. august 2010 for de primære pensioner burde have været fuldført inden udgangen af november 2010 og for de subsidiære pensioner i slutningen af marts 2011, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:
Given that the figures given by the Commissioner do not correspond to those quoted by other authoritative sources and since I have not received a clear answer regarding the actuarial findings of the insurance fund assessments, which, under the terms of the Memorandum of Cooperation of 6 August 2010, should have been completed by November 2010 in respect of primary pension funds and by the end of March 2011 for the auxiliary pension funds:
Er de aktuarmæssige vurderinger blevet foretaget?
Can the Commission say whether these evaluations were carried out?
Hvad er status i dag for syge‑ og pensionskasserne i Grækenland, både de primære og de subsidiære kasser?
What is the present situation regarding primary and auxiliary funds in Greece?
Har de fortsat overskud, som kommissæren nævner i sit svar?
Are they in surplus as indicated by the Commissioner?
I benægtende fald, hvorfor ikke, og hvor stort et underskud er der i givet fald tale om?
If not, why not and what is the deficit balance?
Kan Kommissionen give mig de nyeste oplysninger herom?
Can the Commission provide details?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-009010/2011
Question for written answer E-009010/2011
Om: Foranstaltninger mod skatteunddragelse
Subject: Measures to prevent tax evasion
I Kommissionens svar vedrørende den græske regerings foranstaltninger mod skatteunddragelse oplyser kommissær Rehn, at det der den generelle vurdering, at der ganske rigtig er noteret fremskridt, men at der bør gøres en yderligere indsats.
Regarding measures taken by the Greek Government to prevent tax evasion, Commissioner Rehn replied that ‘the general assessment is that progress has been made but more needs to be done’.
Har den græske regering gennemført punktet om opkrævning af skatterestancer?
Has the Greek Government taken steps to collect tax arrears?
Har den græske regering gennemført punktet om omlægning af enheden for store skatteydere?
Has the Greek Government taken steps to reorganise the task force responsible for large taxpayers?
I benægtende fald, hvorfor ikke?
If not, why not? 3.
Har man indledt retsforfølgning af de værste debitorer?
Have steps been taken to prosecute the worst offenders?
Har man styrket kontrollen og indbetalingerne?
Have steps been taken to introduce tighter checks on tax returns and payments?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-009011/2011
Question for written answer E-009011/2011
Om: Indførelse af konkrete omkostninger i det offentlige underskud
Subject: Items of expenditure included in Government deficit
Den græske regering bekendtgjorde den 21. oktober 2009 for de ansvarlige tjenestegrene i Kommissionen en revidering af vurderingen af det offentlige underskud for samme år, som fra 5 % (revidering i april 2009) steg til 12,75 %.
On 21 October 2009, the Greek Government informed the Commission that the estimated deficit figure for that year was to be revised upwards from 5 % (revised figure for April 2009) to 12.75 %.
En af årsagerne til denne revidering var indførelse af engangsomkostninger i nationalregnskabet i forbindelse med betalinger til leverandører af hospitalsudstyr.
One of the reasons for this was the inclusion in the national accounts of non-recurrent expenditure in respect of payments to hospital suppliers.
På baggrund af hvilken artikel i det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS 95) begrundede den græske regering indførelsen af engangsomkostningerne i underskuddet for 2009?
Under what article of the regulation on European system of national and regional accounts in the Community (ESA 95) did the Greek Government justify the inclusion of non-recurrent expenditure in the 2009 deficit?
Var der forud for dette indstillet et forslag fra Eurostat?
Was it acting on the advice of Eurostat?
Var den græske regering forpligtet til at medtage disse engangsomkostninger, der vedrørte leverandører af hospitalsudstyr, i 2009‑regnskabet?
Was the Greek Government required to include non-recurrent expenditure on hospital supplies for that year?
Hvilke andre EU‑medlemsstater har medtaget engangsomkostninger, der vedrører skyldsspørgsmål over for leverandører af udstyr inden for sundhedssektoren til offentlige hospitaler, i deres nationalregnskab?
Which other Member States have included in their national accounts non-recurrent expenditure in respect of payments outstanding to public hospital suppliers?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-009012/2011
Question for written answer E-009012/2011
Om: Organisationer for intellektuel ejendomsret i Grækenland og brugsrettigheder til sekundær brug af musik
Subject: Copyright collection societies (OSD) in Greece and rights of indirect users of music
I Grækenland opkræves komponister og tekstforfattere samt forskellige typer forretninger og virksomheder, der bruger musik sekundært, et beløb af en organisation for intellektuel ejendomsret.
In Greece, copyright collection societies for composers and lyricists are demanding payment of copyright from ‘stores and companies of different kinds which use music indirectly’.
Musikken anses for »nyttig« for disse virksomheder, idet brugeren bruger musikken, fordi den i sig selv, for modtageren og for de ansatte regnes for behagelig.
For these companies, music is said to be ‘used’ because by virtue of its nature or purpose it provides enjoyment for customers or workers.
En så bred fortolkning af begrebet nyttig har ført til et krav om ejendomsret for musik i butikker, hvor brugen af musikken udelukkende spilles for de ansattes fornøjelses skyld og på steder, hvor der ingen kunder kommer.
This broad interpretation of the term ‘used’ is resulting in copyright claims for music played in stores solely for the enjoyment of workers and in areas not open to customers.
I betragtning af at den græske lov 2121/1993 udtrykkeligt foreskriver, at en procentdel af den samlede værdi af importerede billed- og lydprodukter (6 %), kopieringsudstyr og papir til kopiering (4 %) skal betales til en organisation for intellektuel ejendomsret, hvilket ikke kun belaster brugere af musikken i erhvervsrelaterede situationer, men også private brugere, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:
Greek Law 2121/1993 expressly provides that a percentage of the total value of imported audio and video recording devices (6 %) and photocopying equipment and paper (4 %) is payable to OSD, which places a burden not only on users of the music, but also on individual private users.
Hvilke regler gælder der i andre medlemsstater for så vidt angår opkrævning af en afgift for teknisk lyd- og billedudstyr og for fotokopipapir, der skal indbetales til en organisation for intellektuel ejendomsret?
Given that in Greece charges are imposed by OSD on technical means of audio and video reproduction and photocopy paper, will the Commission say what provisions apply in other Member States?
Hvad er god praksis for behandling af brugerne, der bruger musikken sekundært?
What constitutes best practice as regards the treatment of indirect users of music?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-009013/2011
Question for written answer E-009013/2011
Om: Organisationer for intellektuel ejendomsret i Grækenland og ophavsretten
Subject: Copyright collection societies in Greece and artists' rights
Der er i Grækenland rejst spørgsmål om gennemsigtighed, vilkårlige omkostningsberegninger, for store omkostningsberegninger og misbrug af dominerende stilling mod organisationerne for intellektuel ejendomsret, der administrerer komponisters og tekstforfatteres rettigheder.
Questions have been raised in Greece over transparency, arbitrary costing, overcharging and abuse of a dominant position on the part of copyright collection societies (OSD) managing the rights of composers and lyricists.
Som eksempel på ovennævnte er der indgivet klager fra indehavere af ophavsret over a) ensidig og uigennemsigtig tildeling af rettigheder og aflønning af organisationerne for intellektuel ejendomsret, b) vilkårlig beregning af beløb til hver indehaver af ophavsret på vegne af organisationen for intellektuel ejendomsret, c) i praksis ikke at være i stand til at gennemføre forhandlinger mellem indehavere af ophavsret og organisationer for intellektuel ejendomsret om kontraktbetingelser, idet det ikke er muligt for indehaveren af ophavsretten at afgive en del af sin intellektuelle ejendomsret.
For example, there have been complaints from artists concerning: (a) unilateral and non-transparent allocation of a proportion of their rights to cover collecting societies' fees; (b) arbitrary calculation of artists' share of rights by OSD; (c) impossibility in practice for artists to negotiate contract terms with OSD, since they are prevented from assigning part of their intellectual property rights.
På baggrund af ovennævnte og i betragtning af at de græske tekstforfattere og komponister i realiteten kun har ganske få valgmuligheder med hensyn til den instans, der skal beskytte deres rettigheder, og derfor befinder sig i en yderst ugunstig forhandlingsposition, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: 1.
In the light of the above, and given that in practice Greek composers and lyricists have little scope for choosing the body to protect their rights and are thus in a very weak negotiating position, will the Commission answer the following: 1.
Hvad er den normale sats for de beløb, som organisationerne for intellektuelle ejendomsrettigheder i de respektive medlemsstater tager for driftsomkostninger og fordeler til indehaverne af ophavsret?
What are the percentages usually allocated to artists and what are the amounts retained for operating costs by copyright collection societies in other Member States?
Kan Kommissionen fremvise en liste med de relevante oplysninger? 2.
Can the Commission provide a detailed list? 2.
Overvågningen af organisationerne for intellektuel ejendomsret er på vegne af staten overdraget til OPI (organisationen for intellektuel ejendomsret).
In Greece, state supervision of collection societies is entrusted to the Hellenic Copyright Organisation (OPI).
Vil Kommissionen venligst bekræfte, at denne organisation har potentiale til at kontrollere udgifterne og driften af de omtalte organisationer for intellektuel ejendomsret?
Can the Commission confirm that this body has the power to monitor the costs and functioning of OSD in Greece?
Hvornår er en sådan kontrol blevet udført?
When has it exercised these powers?
Råder Kommissionen over tilknyttede oplysninger? 3.
Does the Commission have any data on this matter? 3.
Med hensyn til tildelingen af rettigheder til medlemmerne af organisationerne for intellektuel ejendomsret og med henblik på at fjerne den mistillid, der eksisterer blandt indehaverne af ophavsret vedrørende korrekt fordeling, hvilken bedste praksis anvendes der da i andre tilfælde?
In the interests of ensuring the proper distribution of rights to OSD members and overcoming the mistrust among artists on this matter, will the Commission say what best practices are followed in other cases?
Hvad vil Kommissionen anbefale? 4.
What does the Commission recommend in this connection? 4.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-009014/2011
Question for written answer E-009014/2011
Om: Organisationer for intellektuel ejendomsret i Grækenland og brugerrettigheder
Subject: Collecting societies in Greece and users' rights
Der er i Grækenland rejst mange klagesager om gennemsigtighed, vilkårlige omkostningsberegninger, for store omkostningsberegninger og misbrug af dominerende stilling mod organisationerne for intellektuel ejendomsret, der administrerer komponisters og tekstforfatteres rettigheder.
Collecting societies, which protect and administer the copyrights of authors and composers, have been the subject of numerous complaints in Greece about transparency, arbitrary calculation of fees, overcharging, and abuse of a dominant position.
Nærmere bestemt er der indgivet klager fra f.eks. foreninger inden for restaurations- og underholdningsbranchen om urimelige krav fra organisationer for intellektuel ejendomsret, om ensidig fastsættelse af honorarer udelukkende baseret på kriterier om forretningens kvadratmetermæssige størrelse og drift på månedsbasis, der fører til en uacceptabel og uforholdsmæssig forretningsførelse i henhold til loven, hvilket er i strid med principperne om god tro og god forretningsetik Der skal endvidere gøres opmærksom på, at ovennævnte kriterier naturligvis ikke er beviser på forretningens indtægter og omsætning.
There have, for example, been a great many complaints from organisations representing the catering and leisure industries relating to inappropriate claims from collecting societies, the unilateral imposition of fees, and the fact that fees have been based solely on area in square metres and opening hours in any one month, with the result that the amounts charged have been excessive and legally unacceptable, thus running counter to the principle of good faith and users’ interests as well as to honest business practice; the above criteria, moreover, bear no relation to the takings and normal working hours of the establishments concerned.
Desuden har man noteret, at samme virksomhed betaler forskellige organisationer for intellektuel ejendomsret, uden at man reelt har mulighed for at kontrollere, hvorvidt og i hvilket omfang de ordregivende kunstneres arbejde bliver brugt?
In addition, there are cases in which a given entrepreneur has to pay collecting society fees several times over even though no one is in a position to ascertain whether and to what extent protected artists’ works are actually used.
Hvordan fastsættes størrelsen af den sum, som en virksomhed skal betale til en hvilken som helst organisation for intellektuel ejendomsret for ophavsretten?
Who determines the amount of fees which a business has to pay a collecting society for the use of a copyright work?
Er det Kommissionens opfattelse, at en eventuel aftale, der forhandles med de kollektive instanser for professionelle brugere og organisationerne for intellektuel ejendomsret, ville kunne bidrage til strømlining og gennemsigtighed med hensyn til betalingen af et rimeligt honorar til organisationerne for intellektuel ejendomsret?
Does the Commission think that negotiated agreements between associations of commercial users and collecting societies might help both to ensure that the fees charged by the latter were fairer and to make for greater transparency?
Hvad er god praksis på dette område?
What procedures are followed outside Greece?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-009015/2011
Question for written answer E-009015/2011
Om: Retten til domstolsbehandling for brugere af ophavsret i Grækenland
Subject: Right to appeal in the event of an infringement of intellectual property rights in Greece
Den græske lov 2121/1993 som ændret ved lov 3049/ 2002 fastlægger rettighederne i forbindelse med ophavsret og driften af forvaltningsselskaber.
Greek Law 2121/1993, amended by Law 3049/2002, regulates intellectual property rights and the operation of copyright collection societies.
Loven karakteriserer brud på ophavsretten som en administrativ overtrædelse og gør på en måde dermed selve staten til den ene part i sagen, som mobiliserer alle organer (politiet osv.) med henblik på at konstatere, om der er sket en overtrædelse af loven og efterfølgende udstede en bøde på vegne af forvaltningsselskabet, hvoraf nogle af disse har karakter af private anpartsselskaber.
The law defines infringements of intellectual property rights as ‘administrative infringements’, which means that the state becomes a party that can use its instruments (police etc.) to detect infringements and impose fines on behalf of copyright collection societies (OSD), some of which take the form of private companies.