natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forholder det sig således, at artikel 5 bevirker, at personer, der bor i Nederlandene, og som kun modtager belgisk invalidepension, ikke længere optjener belgisk alderspension?
Is it true that, as a result of Article 5, people drawing only a Belgian disability pension who live in the Netherlands no longer accumulate an entitlement to a Belgian retirement pension?
Kan eller skal Belgien bringe ligestillingen af invalidepensionen til ophør, når den pågældende modtager af ydelsen bor i Nederlandene?
Can or must Belgium cease to equate disability pensions if an individual lives in the Netherlands?
Kan Nederlandene fritage disse pensionsmodtagere for alderdomsforsikringspligten (art. 16, stk. 2)?
Can the Netherlands exempt these pensioners from the requirement to contribute to a retirement pension scheme (Article 16(2))?
Gælder dette også arbejdsløshedsforsikring?
Does the same apply to insurance against unemployment?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2557/07
WRITTEN QUESTION P-2557/07
Om: Kommercialisering af blod-­ og blodplasmadonationer i Nederschlesien
Subject: Commercialisation of blood and plasma donation in Lower Silesia
Der skal ikke sættes spørgsmålstegn ved bloddonorers frie bevægelighed i Den Europæiske Union, men man bør være opmærksom på, at der sandsynligvis er tale om et brud med princippet om, at afgivelse af blod er frivillig og vederlagsfri.
While the freedom of blood donors to cross EU borders should not be called into question, attention should be drawn to the likelihood that the principles of voluntary and unpaid blood donation are being breached.
Den private blodbank i Görlitz er allerede den femtende filial af virksomheden Haema i Leipzig.
The private blood transfusion centre in Görlitz is already the fifteenth branch opened by the company Haema of Leipzig.
Denne virksomhed betaler 20 EUR for 500 ml blod og 15 EUR for 750 ml blodplasma.
This company pays EUR 20 for 500 ml of blood and EUR 15 for 750 ml of plasma.
Plasmaen sendes til flere forskellige østrigske virksomheder, som anvender den til fremstilling af immunglobulin.
The plasma is then sent to various Austrian firms which process it to produce immunoglobulin.
Virksomheden har etableret sig i Østtyskland i nærheden af den polske grænse.
The company is opening branches in parts of eastern Germany close to the Polish frontier.
I den seneste tid er virksomheden Haema for at sikre sine blod-­ og blodplasmaforsyninger gået så vidt som til at iværksætte en offensiv reklamekampagne rettet til donorerne på den polske side af grænsen (Gazeta we Wrochlawiu af 28. april 2007).
Recently, in its efforts to secure blood and plasma supplies, Haema has announced an ‘aggressive advertising campaign targeting blood donors on the Polish side of the border’ (Gazeta we Wroclawiu, 28 April 2007).
I direktivets artikel 20 fastsættes følgende: »Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at tilskynde til frivillig og vederlagsfri afgivelse af blod …«.
Article 20 of the above directive stipulates that: ‘Member States shall take the necessary measures to encourage voluntary and unpaid blood donations’.
Alle de ovennævnte dokumenter er baseret på princippet om, at blodafgivelse er »frivillig og vederlagsfri«.
All the above texts make it clear that blood donation should be on a ‘voluntary and unpaid’ basis.
I betragtning af forskellen i købekraft mellem Polen og Tyskland overstiger de nævnte beløb de tilladte godtgørelser.
Given the difference in purchasing power between Poland and Germany, the sums being offered are clearly in excess of accepted limits for compensation.
Hvad er Kommissionens holdning i denne sag?
What is the Commission's position on this subject?
Vil den undersøge, om de tyske virksomheders praksis med at skaffe sig blod og blodplasma mod betaling og ved hjælp af reklame er forenelige med de normer, Den Europæiske Union har fastlagt?
Will it also examine whether the actions taken by these German companies, involving the use of advertising to obtain blood and plasma supplies in return for payment, are in keeping with European Union standards?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2562/07
WRITTEN QUESTION P-2562/07
Om: Godkendelse af den nationale strategiske referenceramme for Tyskland
Subject: Approval of Germany's national strategic framework plan
Kriteriet om handicappedes adgang optræder imidlertid stadig ikke i den nationale strategiske referenceramme for anvendelse af strukturfondsmidler i Forbundsrepublikken Tyskland i perioden 2007-­2013, som den tyske forbundsregering har indgivet til Kommissionen.
However, the national strategic framework plan (NSFP) for the use of EU Structural Fund resources in the Federal Republic of Germany over the period 2007‑13, as submitted by the Federal German Government to the Commission, makes no reference to this criterion of disabled access.
I afsnit 3.4.2 i denne referenceramme nævnes udelukkende det generelle princip om ikke-forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering.
Paragraph 3.4.2 merely cites the general principle of non-discrimination of grounds of sex, race or ethnic origin, religion or ideology, disability, age or sexual orientation.
Kommissær Danuta Hübner meddelte den 2. maj 2007 i Europa-Parlamentets Regionaludviklingsudvalg, at Forbundsrepublikken Tysklands nationale strategiske referenceramme var blevet godkendt af Kommissionen og ville blive forelagt officielt den 9. maj 2007.
On 2 May 2007 Commissioner Danuta Hübner informed Parliament’s Committee on Regional Policy that the Federal Republic of Germany’s NSFP had been approved by the Commission and would be officially submitted on 9 May 2007.
Har Tyskland over for Kommissionen begrundet, hvorfor kriteriet om handicappedes adgang jvf. artikel 16, 2. afsnit, ikke er medtaget i den nationale strategiske referenceramme?
Has Germany given the Commission a reason why it failed to incorporate into its NSFP the criterion of disabled access cited in Article 16(2) of the Structural Fund regulation ?
Har Kommissionen i forbindelse med undersøgelsesproceduren påpeget, at dette kriterium manglede, og har Kommissionen i bekræftende fald krævet en passende tilpasning, og blev referencerammen ændret?
When considering the NSFP, did the Commission draw attention to the omission of this criterion, and if so, did it call for that omission to be put right and was the NSFP then changed?
Mener Kommissionen, at referencerammen uden kriteriet om handicappedes adgang opfylder kravene i forordningen om strukturfondene og kan godkendes?
Does the Commission take the view that in the absence of this criterion of ‘disabled access’ the NSFP is consistent with the requirements of the Structural Fund regulation and can be approved?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2571/07
WRITTEN QUESTION P-2571/07
Om: Det russisktalende mindretals rettigheder i Estland
Subject: Rights of the Russian-speaking minority in Estonia
De alvorlige episoder i Tallinn den 27. og 28. april 2007, som var en reaktion på en grov provokation fra de estiske myndigheder mod det russiske mindretal (over 300 000 personer af en samlet befolkning på 1,3 mio.) i klar modstrid med Unionens charter om grundlæggende rettigheder (artikel II-­81) fortjener mere end den afdæmpede beklagelse, som talsmanden for kommissæren for eksterne forbindelser Benita Ferrero-Waldner fremsatte, nemlig snarere en præcis stillingtagen over for den estiske regering.
The extremely serious events which occurred on 27 and 28 April 2007 in Tallinn, caused by a glaring act of provocation by the Estonian authorities against the Russian minority (more than 300 000 people out of a total population of 1.3 million), in blatant contravention of the Charter of Fundamental Rights (Article II‑81), call for a firm stance vis-à-vis the Estonian Government, and not merely the tame expression of ‘regret’ which has come from the spokesman for the Commissioner for External Relations, Mrs Benita Ferrero-Waldner.
Hvordan bedømmer Kommissionen kommissær Siim Kallas' holdning som medlem af Det Estiske Reformparti, som offentligt har støttet de estiske myndigheders adfærd?
How does it view the stance taken by Commissioner Siim Kallas, member of the Estonian Reformist Party, who has publicly endorsed the action taken by the Estonian authorities? —
Mener Kommissionen ikke, at det nu kan være nødvendigt at anvende traktaternes artikel 7, idet »der er en klar fare for, at en medlemsstat groft overtræder et af principperne«, hvorpå Den Europæiske Union er baseret?
Does the Commission agree that, given the ‘existence of a serious and persistent breach by a Member State’ of the principles on which the European Union is founded, the conditions for the application of Article 7 of the Treaties are met?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2572/07
WRITTEN QUESTION P-2572/07
Om: Lempelse af dyremelsforbuddet
Subject: Making the ban on mammalian meals more flexible
I Kommissionens TSE-køreplan (KOM(2005)0322) bebuder den, at den vil tage skridt til på visse betingelser igen at tillade anvendelse af dyremel i foder til ikke-drøvtyggere.
In its TSE roadmap (COM(2005)0322 final) the Commission announces that it will be taking measures to re-authorise the use in certain circumstances of mammalian meals in feed for non‑ruminants.
Som en udtrykkelig forudsætning for at lempe det nuværende dyremelsforbud nævnes det, at der skal være test til rådighed, hvormed animalske proteiner fra forskellige dyrearter kan skelnes fra hinanden.
This refers, as an essential condition for making the current ban on mammalian meals more flexible, to the need for tests to distinguish between proteins from different animal species to be available.
I Kommissionens interne arbejdsdokument om fremtidige lovgivningstiltag med hensyn til transmissible spongiforme encephalopatier, TSE-­arbejdsprogrammet af 21. november 2006, står der i afsnittet om foderforbud imidlertid ikke et ord om afskaffelse af dyremelsforbuddet og de nødvendige skridt, der skal tages med henblik herpå.
The ‘Commission staff working paper on future legislative actions in the field of transmissible spongiform encephalophathies — Work programme on TSE’ of 21 November 2006 makes no mention whatsoever in the chapter on ‘Feed ban’ of doing away with the ban on mammalian meals and the measures that must precede it.
Hvorfor nævnes afskaffelse af dyremelsforbuddet ikke i TSE-­arbejdsprogrammet?
Why does the TSE work programme not mention lifting the ban on mammalian meals?
Kan Kommissionen bekræfte, at afskaffelsen af det gældende dyremelsforbud er en af dens prioriteter, således som det fremgår af TSE-­køreplanen?
Can the European Commission confirm that lifting the current ban on mammalian meals is one of its priorities, as stated in the TSE roadmap?
Hvornår regner Kommissionen med, at der kan rådes over de krævede test til at skelne mellem forskellige slags animalske proteiner, således at dyremelsforbuddet kan ophæves for fjerkræ og svin, idet genanvendelse inden for samme art udelukkes?
When does the European Commission think that the testing facilities needed to distinguish between the various types of animal protein will be available, so that the ban on mammalian meals for poultry and pigs, excluding intra-species recycling (cannibalism), can be lifted?
Hvor nøjagtige skal disse test være, i betragtning af at fjerkræ og svin ikke er modtagelige over for TSE?
How precise do these tests need to be, given that pigs and poultry are not susceptible to TSE?
Hvilken indflydelse har nøjagtighedskravene på, hvor hurtigt de påkrævede test vil være til rådighed?
What effect do the precision requirements have on the date when the necessary tests will become available?
Kan Kommissionen anslå, hvor store udgifter det gældende dyremelsforbud medfører for sektoren, og hvilke følger det har for dens internationale konkurrencestilling?
Can the Commission estimate the cost to the industry of the current ban on mammalian meals and its impact in terms of the industry’s international competitive position?
Kan Kommissionen desuden oplyse, hvilken indvirkning på miljøet dyremelsforbuddet har i betragtning af de alternative anvendelsesformål, der har måttet findes for dyremel, og de alternative proteinkilder for dyrefoder, der har måttet søges efter?
Can the Commission also say what the impact of mammalian meals on the environment is, given that other outlets for mammalian meals have had to be sought, as well as other sources of protein for animal feed?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2577/07
WRITTEN QUESTION P-2577/07
Om: Frugtavlernes tab som følge af frosten i Polen
Subject: Losses incurred by fruit farmers as a result of frost in Poland
Den frost, som ramte Polen i begyndelsen af maj, har medført et tab på 90 % i frugtavlernes produktion.
In early May, severe frost in Poland resulted in the loss of 90 % of fruit crops.
Kan Kommissionen i betragtning af situationens alvorlige karakter svare på følgende to spørgsmål:
Given the seriousness of the situation, I should like to ask the following questions: 1.
Overvejer Kommissionen at tillade den polske regering at yde en finansiel bistand i form af statsstøtte til de frugtavlere, der er blevet ramt af denne katastrofe?
Would the Commission treat any aid provided by the Polish Government to the farmers hit by this disaster as state aid? 2.
Ser Kommissionen en mulighed for at yde en lignende støtte til Polen som den, Portugal modtog sidste år som følge af tørken?
Is there any possibility of Poland being given aid similar to that received by Portugal last year in connection with the drought in that country?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2578/07
WRITTEN QUESTION P-2578/07
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2587/07
WRITTEN QUESTION P-2587/07
Om: Kommissionens prognoser for Belgien
Subject: EC prognoses Belgium
Især det anslåede underskud i 2008 er foruroligende, da en række enkeltstående budgetforholdsregler truffet af den nuværende belgiske regering da udløber.
The estimated shortfall for 2008 in particular is worrying because a number of one-off budget measures will be implemented then by the current Belgian Government.
Hvordan vurderer Kommissionen fremgangsmåden med enkeltstående budgetforholdsregler som f.eks. halvoffentlige virksomheders overtagelse af pensionsfonde?
What is the Commission’s view of the technique of one-off budget measures such as the purchase of pension funds of semi-public undertakings?
Hvilke gode råd har Kommissionen til den belgiske regering med henblik på en bæredygtig fremtidig budgetpolitik?
What advice does the Commission have for the Belgian Government in order to ensure a sustainable budgetary policy for the future?
Overvejer Kommissionen i den sammenhæng bindende initiativer over for den belgiske regering?
Does the Commission envisage taking coercive measures vis-à-vis the Belgian Government in this connection?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2597/07
WRITTEN QUESTION P-2597/07
Om: Sundhedsrisici i forbindelse med genmodificeret majs MON863
Subject: Health risk from GM maize MON863
Ved en uafhængig undersøgelse foretaget af franske forskere har det for første gang kunnet påvises, at der er tale om en høj sundhedsrisiko i forbindelse med genmodificeret majs MON863.
An independent study by French scientists has demonstrated for the first time that MON863 genetically modified maize poses a serious health risk.
Undersøgelsesresultaterne blev offentliggjort i tidsskriftet »Archives of Environmental Contamination and Toxicology« (ACET).
The results of the study were published in the Archives of Environmental Contamination and Toxicology (AECT).
I 2006 blev MON863 godkendt af EU, selv om Kommissionen allerede dengang måtte indrømme som svar på mine forespørgsler, at Den Europæiske Fødevareautoritet (EFSA) ikke kunne svare på principielle sikkerhedsspørgsmål.
MON863 has had EU authorisation since 2006, even though at that time the Commission was forced to acknowledge in reply to my questions that the EFSA was unable to provide information on fundamental safety issues.
Er der for Kommissionen noget der tyder på, at de foreliggende kendsgerninger er blevet fortolket forkert i ACET-artiklen?
Does the Commission have any indication that the AECT article has wrongly interpreted the facts?
Kan det være, at »peer review«-proceduren hos AECT ikke tilgodeser de sædvanligvis høje normer for internationale videnskabelige publikationer?
Is there any indication that the AECT peer review process does not meet the usual high standards for international scientific publications?
Har EFSA forelagt egne relevante statistiske analyser og kontroller i forbindelse med det foreliggende datamateriale?
Has the EFSA submitted its own statistical assessments and controls in connection with the corresponding data?
Mener Kommissionen, at den statistiske analyse, således som den blev gennemført af Monsanto, er tilstrækkelig til, at de foreliggende data kan vurderes med hensyn til sundhedsrisikoen for mennesker og dyr?
Does the Commission take the view that a statistical assessment such as that carried out by Monsanto is sufficient to evaluate the corresponding data as regards a risk to human and animal health?
Hvilke yderligere uafhængige forskere har Kommissionen inddraget for at undersøge EFSA's udtalelser?
Which additional independent scientists has the Commission called upon to verify the EFSA's findings?
Har EFSA eller Kommissionen haft direkte kontakt med artiklens forfattere, hvad angår de foreliggende videnskabelige kendsgerninger?
Have the EFSA or the Commission had any direct exchanges with the authors of the article concerning these scientific facts?
Hvorledes vurder Kommissionen den omstændighed, at der bl.a. også ved NKK603, MON810, GT73 og 1507 blev gjort vigtige iagttagelser i foderforsøgene, men af EFSA i ingen af tilfældene har iværksat yderligere undersøgelser for at klarlægge disse påfaldende forhold?
What is the Commission's assessment of the fact that significant effects have been found in feeding trials on, inter alia , NKK603, MON810, GT73 and 1507, but the EFSA has not launched further tests to clarify these anomalies in any of these cases?
Hvilke foranstaltninger blev der truffet i forbindelse med forbedrede protokoller og undersøgelser af langtidsvirkninger?
What steps were taken to improve the protocols and tests for long-term effects?
Agter Kommissionen at udarbejde en fortegnelse over mindstekrav i forbindelse med kontrol af godkendelsesdokumenter?
Will the Commission establish a catalogue of minimum requirements for the examination of authorisation documents?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2598/07
WRITTEN QUESTION P-2598/07
Om: Udelukkelse af italiensk ved offentliggørelsen af meddelelser om EU-­institutionernes udvælgelsesprøver
Subject: Failure to publish an Italian version of notices of competition of EU institutions
Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor (EPSO) har offentliggjort meddelelserne om de almindelige udvælgelsesprøver AD/­94/­07 og AST/­37/­07 (for fuldmægtige og assistenter inden for kommunikations- og medieområdet) i EUT C 45 A af 28.2.2007 udelukkende på engelsk, fransk og tysk.
The European Personnel Selection Office (EPSO) published notices of open competitions AD/94/07 and AST/37/07 (for administrators and assistants in the information, communication and media sector) in Official Journal C 45 A of 28 February 2007 solely in English, French and German.
I den italienske udgave af denne EU-­Tidende (samt i udgaverne på andre af EU's officielle sprog end dem, der er nævnt her) er der ikke engang en kort meddelelse vedrørende offentliggørelsen af udvælgelsesprøven.
In the Italian version of the OJ (and in all the other EU official language versions of the OJ, with the exception pf the three aforementioned), there is not even the slightest information on publication of the notice of competition.
I den tyske, engelske og franske EU-­Tidende er der en meddelelse til læserne, som er oversat til alle de officielle sprog, og som lyder »Dette nummer af Den Europæiske Unions Tidende offentliggøres udelukkende på engelsk, fransk og tysk.«
The German, English and French editions of the OJ contain a note to readers, translated in all the official languages, that ‘This Official Journal is published solely in German, English and French’.
Der eksisterer ikke noget retsgrundlag, der kan berettige, at meddelelser om udvælgelsesprøver kun offentliggøres på tre sprog.
It should be noted that there is no legal basis for publishing notices of competition only in three languages.
Italienske borgere har generelt ikke fået kendskab til ovennævnte meddelelser om udvælgelsesprøver, som kun blev offentliggjort på engelsk, fransk og tysk, og italienerne har derfor været dårligere stillet end borgere med andre modersmål, som har kunnet drage nytte af den behørige offentliggørelse af meddelelserne i EU-­Tidende.
As the aforementioned notices of competitions were published solely in English, French and German, Italian citizens remained unaware of them and were thus placed at a disadvantage vis-à-vis other citizens with a different mother tongue, who could benefit from the publication of the notices in the OJ.
Eftersom de europæiske borgere bør kunne deltage i udvælgelsesprøver på lige vilkår, og eftersom kommunikation har grundlæggende betydning for adgangen til jobmuligheder, navnlig i EU-­institutionerne, mener Kommissionen så ikke, at den manglende offentliggørelse af udvælgelsesprøverne er diskriminerende, og at de nævnte udvælgelsesprøver også burde have været offentliggjort på de øvrige officielle sprog?
Given that instruments should be made available to European citizens to enable them to take part on equal terms in such competitions and in view of the importance attached to communication as a fundamental means of gaining access to job opportunities, in particular in the EU institutions, does the Commission not consider that the failure to publish notices of competitions is discriminatory and that this competition notice should also be published in the other official languages?
Kan Kommissionen forklare, hvorfor ovennævnte meddelelser om udvælgelsesprøver ikke er blevet offentliggjort på italiensk og på andre sprog?
Can the Commission provide explanations for the failure to publish the aforementioned notice of competition in Italian and other languages?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2599/07
WRITTEN QUESTION P-2599/07
Om: EU's standpunkt til biodieselprodukter
Subject: Position concerning European biodiesel producers
EU fremmer brugen af biobrændstoffer til transport.
The EU promotes the use of biofuels for transport.
Biobrændstoffer er nødvendige på grund af klimamålsætningerne og for at øge EU's energisikkerhed.
Biofuels are necessary because of climate objectives and in order to increase EU energy security.
Naturligt nok hersker der berettiget tvivl om miljøfordelene ved biodiesel baseret på palmeolie og nogle CO2-­ineffektive kilder.
There are, of course, justifiable doubts as to the environmental benefits of biodiesel produced from palm oil or from some CO2-inefficient sources.
Der findes dog afgjort også god biodiesel.
Good biodiesel certainly exists, too, however.
Biodiesel udgør 80 % af biobrændstoffernes andel af transportbrændstofferne i EU.
Biodiesel accounts for 80 % of biofuels in transport fuels in the EU.
I 2005 udgjorde tilsat biodiesel kun 2 %.
In 2005, however, biodiesel admixture totalled only 2 %.
De europæiske biodieselproducenter har kapacitet til at opfylde målet om 5,75 % i 2010 med europæiske råstoffer, hvorved problemer som skovrydning og stigende fødevarepriser kan undgås.
European biodiesel producers have the capacity to achieve the 5.75 % target in 2010, with European raw materials albeit with attendant problems such as deforestation and rising food prices.
Trods den store efterspørgsel efter biodiesel, er det vanskeligt at sælge beholdningerne.
Despite the considerable demand for biodiesel, stocks are hard to sell.
Årsagen hertil er priskonkurrencen fra subsidieret amerikansk biodiesel.
Price competition with subsidised US biodiesel is the reason for that.
Som bekendt importerer EU biodiesel fra bl.a. USA.
It is a well known fact that the EU imports diesel from, inter alia , the US.