natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ifølge svar fra Kommissionen på flere spørgsmål blev der udelukkende indsamlet biometriske data for personer i forbindelse med INDECT-testkørslen efter forudgående skriftlig godkendelse.
According to the Commission’s replies to a number of questions, biometric data of persons taking part in Indect trials are collected if, and only if, those persons have given their prior written consent.
Vil INDECT, når det reelt er i brug, også gennemsøge Facebook-profiler og profiler i andre sociale netværk? 3.
Will Indect be used under real operating conditions to examine Facebook profiles and profiles on other social networks?
Vil INDECT, når det reelt er i brug, gøre brug af Facebook-værktøjer, der gør det muligt at lokalisere en persons aktuelle opholdssted ved hjælp af GPS?
Will Indect be used under real operating conditions to access Facebook tools enabling a person’s current whereabouts to be determined by means of GPS?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007770/2011
Question for written answer E-007770/2011
Om: »Maksimale stigninger/fald« i TSI‑infrastrukturen for den transeuropæiske højhastighedstrafik i udgaven af den 20. december 2007
Subject: Criterion of ‘maximum rising and falling gradients’ in the Infrastructure TSI for trans-European high-speed rail transport as set out in the Commission decision of 20 December 2007
I TSI-infrastrukturen for den transeuropæiske højhastighedstrafik i udgaven af den 20. december 2007 skriver EU‑Kommissionen vedrørende punkt 4.2.5. »Maksimale stigninger/fald« i afsnittet »Strækninger i kategori I« bl.a.:
In the 20 December 2007 version of the decision on the Infrastructure TSI for trans-European high-speed rail (HSR) transport the Commission stated the following with regard to point 4.2.5, ‘Maximum rising and falling gradients’, under the heading Category I lines :
»Stigning/fald på spor ved passagerperroner må ikke overstige 2,5 mm/m«.
‘Gradients of main tracks through passenger platforms shall not be more than 2.5 mm/m’.
Mener Kommissionen, at kriteriet »stigning/fald på spor ved passagerperroner« har noget at gøre med kriteriet »inddeling i strækningskategorier«? 2.
Does the Commission consider that the criterion ‘gradients of main tracks through passenger platforms’ is in any way linked to the criterion of ‘categories of lines’?
I en avis fra Pforzheim af den 18. november 2010 udtalte Baden-Württembergs trafikminister Tanja Gönner følgende vedrørende problemet med hældningen på den nye lavniveaustation i Stuttgart: »Et andet problem er hældningen på perronen, der i sig selv godt nok ikke udgør noget problem, men som man kan ændre på.
In the 18 November 2010 edition of the Pforzheimer Zeitung the then Baden-Württemberg Minister of Transport Tanja Gönner made the following comment on the gradient problem at the new Stuttgart low-level station: ‘Another issue is the gradient on the platform, which, although not a problem in itself, is something that can be dealt with.
Det vil dog koste temmelig mange penge.«.
It would, however, cost a considerable amount of money’.
Billiger Kommissionen, at tog inden for den transeuropæiske højhastighedstrafik fremover alene ud fra et synspunkt om at spare omkostninger må køre på en perron i Stuttgart med hældning, selv om det her i princippet ville være muligt at udføre en løsning i overensstemmelse med de anerkendte tekniske regler?
Does the Commission regard it as acceptable that in future, purely for budgetary reasons, trans-European HSR trains will have to stop at a sloping platform, although in principle a solution to this problem could be found in Stuttgart by employing standard engineering practices?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007771/2011
Question for written answer E-007771/2011
Om: Definitionen af ikkefinansiel modpart i henhold til forslaget til forordning om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EMIR)
Subject: The definition of non-financial counterparty under the proposal for a regulation on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories (EMIR)
Europæiske ejendomsselskaber, som bygger og investerer i fast ejendom, anvender derivatkontrakter for at beskytte sig mod handelsvariabler som f.eks. rentesvingninger.
European property firms, which develop and invest in real estate, use derivative contracts to protect themselves from commercial variables such as volatility in interest rates.
F.eks. vil en ejendomsfond anvende en OTC-derivatkontrakt som et middel til at erstatte en variabel rente med en fast rente.
For example, a real estate fund will use an OTC derivative contract as a means of exchanging a floating interest rate for a fixed rate.
Ejendomssektorens anvendelse af derivater er grundlæggende ikkefinansiel af natur, idet sektoren anvender derivater til at afdække den renterisiko, der er forbundet med låneordninger.
The property sector’s use of derivatives is fundamentally non-financial in nature as it uses derivatives to hedge interest rate risk associated with borrowing arrangements.
Dette gøres for at sikre mod kommerciel risiko på nøjagtigt samme måde som andre ikkefinansielle slutbrugere.
This is done to safeguard against commercial risk in exactly the same way as other non-financial end users.
Da FAIF-direktivet kan klassificere visse ejendomsfonde som finansielle modparter, er mange ejendomsselskaber bekymrede over, at Kommissionens forslag til en forordning om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (EMIR), som henviser til FAIF-direktivet, kunne tvinge ejendomsselskaber til at cleare deres derivativkontrakter centralt, mens der ikke tages hensyn til de ikkefinansielle anvendelser af disse kontrakter.
As the AIFM Directive may classify some real estate funds as financial counterparties, many property firms are concerned that the Commission’s proposal for a regulation on OTC derivatives, central counterparties and trade repositories (EMIR), which references the AIFM Directive, could force real estate companies to centrally clear their derivative contracts while ignoring the non-financial uses of these contracts.
Hvilke kriterier anvendte Kommissionen til at bestemme, hvorvidt deltagere på OTC-markedet ville blive klassificeret som finansielle modparter i henhold til EMIR-forslaget?
What criteria were used by the Commission to determine whether participants in the OTC market would be classified as financial counterparties under the EMIR proposal?
Tog Kommissionen hensyn til markedsdeltageres underliggende aktivitet i forbindelse med sine undersøgelser?
Did the Commission take into account the underlying activity of market participants when conducting its investigations?
Undersøgte Kommissionen ejendomsbranchens specifikke underliggende natur ved udformningen af EMIR, og har den udført en konsekvensanalyse af, hvordan EMIR-forslaget vil påvirke ejendomssektoren i Europa?
Did the Commission examine the specific underlying nature of the property industry when drafting EMIR and has it carried out an impact assessment on how the EMIR proposal will affect the property sector in Europe?
Hvor meget likviditet kan der blive fjernet fra den europæiske ejendomssektor, hvis den tvinges til at cleare sine OTC-kontrakter centralt?
How much liquidity may be removed from the European property sector if it is forced to centrally clear its OTC contracts?
Hvis Kommissionen ikke har foretaget en sådan konsekvensanalyse, vil den så overveje en undtagelse for ejendomssektoren, indtil den potentielle konsekvens for realøkonomien kan fastslås gennem en behørig undersøgelse?
If the Commission has not undertaken such an impact study, will it consider a derogation for the property sector until such a time as the potential impact on the real economy can be established through a proper investigation?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007772/2011
Question for written answer E-007772/2011
Om: Fastholdelse af små og mellemstore virksomheders adgang til kulturprogrammet
Subject: Ensuring that small and medium-sized organisations can still benefit from the Culture programme
Kulturen, som med Maastrichttraktaten i 1993 blev en fællesskabskompetence, er en bemærkelsesværdig vektor for fremme af kulturel mangfoldighed og interkulturel dialog mellem de europæiske borgere.
Culture has been within the scope of the EU’s competence since the entry in force of the Maastricht Treaty in 1993, and is an excellent way of promoting cultural diversity and intercultural dialogue between Europe’s people.
EU's støtte til udviklingen af det kulturelle samarbejde er så meget desto mere nødvendig i en periode med økonomisk recession, som er en situation, der skaber grobund for racisme, fremmedhad og nationalistisk fordybelse.
The EU’s support for greater cultural cooperation is even more necessary in times of economic recession, which provide a favourable context for the resurgence of racism and xenophobia and a retreat to nationalism.
I denne forbindelse virker det altafgørende, at små og mellemstore kulturelle virksomheder får adgang til kulturprogrammet 2007‑2013 for at opnå en af de tre målsætninger med dette program, nemlig en bred udbredelse blandt det størst mulige antal borgere af kulturelle og kunstneriske værker og produkter fra de 27 medlemsstater.
Against this backdrop, the access of small and medium-sized organisations to the Culture Programme 2007‑13 is a crucial element in fulfilling one of the programme’s three objectives: the broadest possible dissemination of works of culture and cultural products of the 27 Member States.
Men selv om disse små og mellemstore virksomheder (under 11 ansatte) udgør 55 % af de organisationer, der deltager i dette program, i henhold til resultaterne i midtvejsevalueringsrapporten om gennemførelsen af kulturprogrammet 2007‑2013 (ECORYS, 2010), er der grund til at frygte, at mange små kulturformidlere snart ikke længere kan deltage i dette program som følge af deres stigende vanskeligheder med at opnå den nødvendige medfinansiering (kraftig reduktion af den offentlige støtte på nationalt niveau, annullering af private sponsorater osv.).
However, although small and medium-sized organisations (with fewer than 11 employees) account for 55 % of all bodies participating in the programme, judging by the outcome of the Interim evaluation of the Culture Programme 2007‑13 (Ecorys, 2010), it is to be feared that many small-scale cultural operators may soon no longer be able to take part in the programme, owing to the growing difficulty in securing the necessary co‑financing (as a result of drastic cuts in public subsidies at national level and the withdrawal of private sponsorship, etc.).
Hvordan agter Kommissionen i lyset heraf at sikre og fremme små og mellemstore kulturelle virksomheders adgang til det nuværende kulturprogram og programmet for perioden efter 2013?
How does the Commission thus intend to ensure and increase the access of small and medium-sized cultural organisations to the current Culture programme and the programme that will replace it after 2013?
Hvilket niveau af medfinansiering fra Fællesskabets side er det ifølge Kommissionen relevant at foreslå med henblik på at tage højde for de finansieringsvanskeligheder, som de kulturformidlere, der ønsker at deltage i dette program, i øjeblikket møder i forbindelse med deres projekter?
What level of EU co‑financing does it think should be proposed to take account of the financing difficulties currently faced by cultural operators wishing to participate in the programme?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007773/2011
Question for written answer E-007773/2011
Om: Kritik fra det britiske parlament af den tyrkiske regerings foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig indvandring
Subject: UK Parliament's criticism of the measures taken by the Turkish Government to combat illegal immigration
I begyndelsen af august 2011 blev kritikken fra det britiske parlament afvist af den tyrkiske regering, som hævdede, at Tyrkiet gør sit yderste for at bekæmpe fænomenet.
In early August the Turkish Government rejected the claims made by the UK Parliament, maintaining that Turkey was making every effort to combat the problem.
Har Kommissionen kendskab til den kritik, som det britiske parlament har rettet mod Ankaras indsats over for ulovlig indvandring?
Is the Commission aware of the UK Parliament’s criticism of Turkish efforts in this area?
Mener Kommissionen, at den tyrkiske regering burde anvende flere ressourcer og udvise større handlekraft for at modvirke ulovlig indvandring?
Does it consider that the Turkish Government should put more energy and resources into combating illegal immigration?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007774/2011
Question for written answer E-007774/2011
Om: Det egyptiske parti Freedom and Justice Party nægter at samarbejde med internationale observatører for at garantere religiøse minoriteters sikkerhed
Subject: Refusal of Egypt's Freedom and Justice Party to cooperate with international observers in ensuring the safety of religious minorities
Repræsentanternes Hus i USA gav for nylig udtryk for sin bekymring over de hurtigt tiltagende angreb på koptiske kristne i Egypten og har af denne grund stemt for oprettelsen af en særlig udsending til beskyttelse af de religiøse minoriteter i Mellemøsten.
The US House of Representatives recently expressed concern at the rapid increase in attacks against Copt Christians in Egypt and voted in favour of appointing a special envoy for religious minorities in the Middle East.
I begyndelsen af august 2011 blev beslutningen fra Repræsentanternes Hus fordømt og afvist af lederne af Freedom and Justice Party, som er det egyptiske politiske parti, der repræsenterer Det Muslimske Broderskab, idet de udtalte, at der ikke var grund til at bekymre sig for de koptiske kristnes situation.
In early August the leaders of the Freedom and Justice Party — the Egyptian political party that represents the Muslim Brotherhood — condemned and rejected this decision by the House of Representatives, maintaining that there was no cause for concern regarding the welfare of Copt Christians.
Eller mener Kommissionen derimod, at de mange angreb mod koptere, som har fundet sted i de seneste måneder, viser, at der er stadig større fare for de koptiske samfunds sikkerhed?
Or does it think that, on the contrary, the frequent attacks against Copts over recent months speak for themselves, and that the safety of Copt Christians is increasingly at threat?
Mener Kommissionen i lyset af førnævnte udtalelser, at Freedom and Justice Party ikke kan betragtes som en pålidelig politisk repræsentant for det egyptiske samfund?
Following the abovementioned assertions, can the Freedom and Justice Party be considered a trustworthy political representative of Egyptian society?
Mener Kommissionen desuden i lyset af førnævnte udtalelser, at den nye regering, hvis Freedom and Justice Party skulle vinde det kommende regeringsvalg, ikke vil have en reel interesse i at garantere det koptiske samfunds sikkerhed?
Furthermore, in the event that the party gains power at the next general election, would the Commission agree that it would be unlikely to show any real interest in ensuring the safety of the Copt community?
Finder Kommissionen det til slut ikke hensigtsmæssigt at anmode lederne af Freedom and Justice Party om afklaringer med hensyn til deres udtalelser?
Lastly, would the Commission agree that it should ask the leaders of the Freedom and Justice Party to clarify their assertions?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007775/2011
Question for written answer E-007775/2011
(24. august 2011)
(24 August 2011)
Om: Opfordring til bortførelse af medlemmerne af Kommissionen
Subject: Call for abduction of the Members of the European Commission
I forbindelse med begivenheden Gentse Feesten holdt kunstneren Dominique Willaert den 24. juli en tale, hvori han opfordrede til at bortføre kommissærer (og medlem af Europa-Parlamentet Jean-Luc Dehaene).
On 24 July, during the Gentse Feesten festival, the artist Dominique Willaert gave a speech in which he called for the members of the European Commission (and Jean-Luc Dehaene, MEP) to be abducted.
En del af den pågældende tale blev senere lagt ud på det venstreorienterede websted »De Wereld Morgen« (http://www.dewereldmorgen.be/artikels/2011/07/28/sociale‑strijd-gedegradeerd-tot-een-feestelijk-evenementenbureau).
Part of his speech later appeared on the left-wing website ‘De Wereld Morgen’ (http://www.dewereldmorgen.be/artikels/2011/07/28/sociale-strijd-gedegradeerd-tot-een-feestelijk-evenementenbureau).
Er Kommissionen bekendt med ovenstående?
Is the Commission aware of the facts?
Overvejer Kommissionen at klage over denne opfordring til vold og indgå som civil part i et søgsmål?
Does the Commission intend to bring legal action in response to this call for violence, presenting itself as the injured party?
Overvejer man, foranlediget af denne sag, at tage andre skridt med hensyn til kommissærernes sikkerhed?
Are any other steps being considered in response to this matter relating to the security of members of the European Commission?
»De Wereld Morgen« er etableret i samarbejde med den almennyttige organisation »GetBasic«.
‘De Wereld Morgen’ is produced in cooperation with the non-profit-making association GetBasic.
Denne modtager EU‑støtte via programmet »Aktive unge«, der er iværksat af GD for Uddannelse og Kultur.
The latter receives EU subsidies through the Youth in Action programme run by DG Youth and Culture.
GetBasic er den belgiske partner til »Youth European Film Forum for cultural diversity«.
GetBasic is the Belgian partner of the Youth European Film Forum for Cultural Diversity.
Hvor mange penge modtog »De Wereld Morgen« og »GetBasic« i 2009 og 2010 fra EU?
How much money did ‘De Wereld Morgen’ and GetBasic receive from the European Union in 2009 and 2010?
Hvilke følger får offentliggørelsen af en opfordring til bortførelse af kommissærer for de to organisationers støttemodtagelse i fremtiden?
What consequences will the publication of a call for the abduction of the European Commission have for the subsidies paid to the two associations in future?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007776/2011
Question for written answer E-007776/2011
Om: Kommissionens forordning (EU) nr. 61/2011 af 24. januar 2011 om ændring af forordning (EØF) nr. 2568/91 om kendetegning af olivenolie
Subject: Commission Regulation (EU) No 61/2011 of 24 January 2011 amending Regulation (EEC) No 2568/91 on the characteristics of olive oil
Den 1. april trådte ovennævnte forordning i kraft.
On 1 April the abovementioned regulation entered into force.
Siden da må olivenolie med op til 150 mg/kg alkylestere sælges under betegnelsen »ekstra jomfruolivenolie«.
Since then it has been permitted to sell olive oil with up to 150 mg/kg of alkyl esters under the designation ‘extra virgin/extra vergine’.
I Tyskland har dette fået relativt stor omtale i medierne.
In Germany, this has received a relatively high level of media attention.
Ifølge medierne støtter EU salg af olivenolie af ringere kvalitet, uden at det skal oplyses på emballagen.
According to media reports, the EU supports the sale of lower quality olive oil, without any obligation for this to be mentioned on the packaging.
Det forlyder i medierne, at revisionen af forordningen har medført, at tolerancen for alkylestere i ekstra jomfruolivenolie er blevet forøget til det ca. 15‑dobbelte.
The media have reported that the revision of the regulation has increased tolerance for alkyl esters in ‘extra virgin/extra vergine’ olive oil by about 15‑fold.
Det har fremkaldt stor forargelse over EU på grund af den »overflødige og ligefrem skadelige reguleringsmani«, som »åbenlyst er stærkt præget af lobbyinteresser«.
This has led to great indignation against the EU and its ‘superfluous, even harmful regulation mania’ which ‘was obviously heavily influenced by pressure groups.’
Med den nye grænseværdi på 150 mg/kg vil denne forordning nu åbne det europæiske marked for olieblandinger af tvivlsom kvalitet, hedder det i medierne.
According to the media, the new limit value of 150mg/kg means that this regulation will now open up the European market to oil blends of dubious quality.
En god ekstra jomfruolivenolie indeholder ifølge eksperternes mening kun 10 til 15 mg/kg alkylestere, undtagelsesvist op til 30 mg/kg.
However, according to the experts, good quality ‘extra virgin’ olive oil contains only 10 to 15 mg/kg, in exceptional cases up to 30 mg/kg of alkyl esters.
Men da denne grænseværdi efter min vurdering ikke findes i den gamle forordning (EØF) nr. 2568/91, men åbenbart først er indført nu med den positive hensigt at forhindre salg af olivenolie af ringere kvalitet, beder jeg Kommissionen besvare følgende spørgsmål: Hvordan så bestemmelsen ud i forordning 2568/91, og hvordan ser den ud nu?
However, since in the opinion of the author of this question, the limit value in question is not to be found in the old Regulation (EEC) No 2568/91, but has clearly been newly introduced precisely with the positive intention of preventing the sale of lower quality olive oil, will the Commission answer the following questions: what was the rule under Regulation (EEC) No 2568/91, and what is it now?
Er grænseværdien tilstrækkelig til at sikre en acceptabel kvalitet?
Is the limit value sufficient to ensure acceptable quality?
Hvordan kom man frem til denne grænseværdi?
How was this limit value chosen?
Svaret kom ikke ind på de ovennævnte spørgsmål.
The issues referred to above were not addressed.
Selv om Parlamentet jo ikke har deltaget i denne afgørelse, beder jeg alligevel på borgernes vegne Kommissionen om en kort præcisering.
Regardless of the fact that the European Parliament was not involved in taking this decision, it wishes nevertheless to ask the Commission, on behalf of EU citizens, to provide a brief clarification.
Der reklameres jo bl.a. med, at EU beskytter en høj kvalitet af olivenolie.
After all, the EU is proud of its claim that it safeguards the high quality of olive oil.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007777/2011
Question for written answer E-007777/2011
Om: ES6120032: Høring om Estrecho Oriental
Subject: ES6120032: Estrecho Oriental consultation
Lokaliteten af fællesskabsbetydning »UKGIB0002: the Southern Waters of Gibraltar« blev vedtaget den 19. juli 2006 og falder udelukkende inden for Gibraltars territorialfarvand.
The Site of Community Interest ‘UKGIB0002: the Southern Waters of Gibraltar’ was adopted on 19 July 2006 and falls solely within Gibraltar’s territorial waters.
Kommissionen insisterede på, at de britiske myndigheder rådførte sig med deres spanske kolleger under ansøgningsprocessen.
The Commission insisted that the UK authorities consult with their Spanish counterparts during the application process.
I december 2008 blev der indført en lokalitet af fællesskabsbetydning »ES6120032: Estrecho Oriental«, hvorved der blev udlagt et nyt område i spansk farvand, og lokaliteten dækkede også hele området »UKGIB0002: the Southern Waters of Gibraltar«.
In December 2008 an SCI ‘ES6120032: Estrecho Oriental’ was introduced, which designated a new area of Spanish waters as well as also covering the entire area of UKGIB0002: the Southern Waters of Gibraltar.
Jeg forstår, at Kommissionen ikke insisterede på, at Spanien skulle rådføre sig med Det Forenede Kongerige, før indførelse på listen af Estrecho Oriental.
I understand that the Commission did not insist that Spain consult with the UK before the listing of Estrecho Oriental.
Hvorfor insisterede Kommissionen ikke på, at de spanske myndigheder skulle rådføre sig med de britiske myndigheder vedrørende denne proces med udpegelse af lokaliteter af fællesskabsbetydning, når den tidligere havde gjort det med UKGIB0002?
Why did the Commission not insist that the Spanish consult with the UK authorities regarding this SCI designation process when it had earlier done so with UKGIB0002?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007778/2011
Question for written answer E-007778/2011
Om: Ofre for forbrydelser i grænseoverskridende sager
Subject: Cross border victims of crime