natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Med en mere velfungerende ordning, der ville have muliggjort en bedre og hurtigere tilpasning til forbruget, havde man kunnet foretage væsentlige besparelser af interventionsmidlerne, samtidig med at priserne ville være forblevet stabile.
A more efficiently operating system that would make it possible to adapt to consumption more quickly would have brought significant savings in terms of the funds set aside for intervention, since producer prices would have remained stable.
For så vidt angår stabiliteten på markederne, fastslås det i beretningen, at mælkekvoterne lige siden deres indførelse har sat faste rammer for produktionen, men i lang tid var kvoterne for store i forhold til markedets absorptionskapacitet.
With regard to market equilibrium, the report notes that the quota system has imposed strict limitations on production but that their level proved to be too high for a long period of time compared to the market's capacity to absorb surpluses.
Derfor måtte Fællesskabet finansiere overskudsproduktionen (smør og mælkepulver).
Consequently, the Community had to finance surplus industrial production (butter and milk powder).
I henhold til beretningen har der siden 2004 været tale om en permanent underudnyttelse af kvoterne.
However, as the report points out, since 2004 there has been consistent under-usage of the quota.
I mejeriåret 2007/2008 svarede underudnyttelsen ifølge Revisionsretten til 1 % af den samlede kvote i EU–27.
According to the Court of Auditors, under-usage was the equivalent of 1 % of the total quota for the EU‑27 in the 2007/2008 marketing year.
Paradoksalt nok godkendte EU i samme mejeriår en lineær forhøjelse af produktionen på 2 % og en årlig forhøjelse på 1 % i fem år (indtil kvoteordningens ophør) for samtlige medlemsstater.
Paradoxically, in that same marketing year the EU approved a linear increase in production of 2 % and an annual increase of 1 % for a period of five years (until the end of the quota system) for all the Member States.
Det medfører, at den nuværende mælkekvoteordning nu ikke længere reelt udgør en begrænsning af produktionen, med undtagelse af visse medlemsstater, f.eks. Spanien, hvor der fortsat er tale om et strukturelt betinget underskud (en kvote på 6,2 mio. t og et forbrug på 9,5 mio. t).
Thus the current quota system no longer represents a real restriction on production except for certain Member States such as Spain, which still has a structural deficit (with a quota of 6.2 million tonnes compared with consumption amounting to 9.5 million tonnes).
Hvorfor sidder man Revisionsrettens vurdering overhørig?
Why is the expert judgment of the Court of Auditors being disregarded?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-6361/09
WRITTEN QUESTION P-6361/09
Om: Konkurrence inden for landtransportsektoren
Subject: Competition in the land transport sector
Kan tilstedeværelsen på næsten hele Unionens motorvejsnet af hastighedsgrænser, som ikke findes på de tilsvarende jernbanestrækninger, betragtes som en konkurrencehindring inden for landtransportsektoren?
Can the presence of speed limits on virtually the entire motorway network of the EU, which do not exist on the relevant sections of the railway network, be considered a barrier to competition in the land transport sector?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-6374/09
WRITTEN QUESTION P-6374/09
Om: Barroso II — hvem er ansvarlig for opfølgningen af det europæiske åbenhedsinitiativ
Subject: Barroso II — who is in charge of following up the European Transparency Initiative (ETI)?
Barroso tilkendegav i de »politiske retningslinjer for den næste Kommission«, der blev offentliggjort i september, sit engagement for »åbenhed og demokratisk ansvarlighed« og understregede betydningen af at sætte borgerne »i stand til at involvere sig i beslutninger, der indvirker på deres liv, bl.a. ved, at der sikres åbenhed om, hvordan beslutningerne tages«.
In the political guidelines for the next Commission, published in September, President Barroso signalled his commitment to ‘transparency and democratic accountability’ and underlined the importance of ‘empowering citizens to be involved in decisions affecting their lives, including by ensuring transparency on how they are taken’.
Dette angiver, at Kommissionen bør forpligte sig til en stærk opfølgning af det europæiske åbenhedsinitiativ, herunder gøre en indsats for at øge åbenheden omkring lobbyisme.
This indicates that the Commission is committed to strong follow-up on the European Transparency Initiative (ETI), including efforts to increase transparency concerning lobbying.
I det foreslåede nye kommissærkollegium er kommissær Kallas' portefølje for administration, revision og bekæmpelse af svig, der er den drivende kraft bag det europæiske åbenhedsinitiativ, blevet delt mellem de tre kommissærer Šemeta, Šefčovič og Lewandowski.
In the proposed new team of Commissioners, the Administration, Audit and Anti-Fraud portfolio of Commissioner Kallas, the driving force behind the European Transparency Initiative, has been divided between three Commissioners: Šemeta, Šefčovič, and Lewandowski.
Ingen af dem ser dog ud til at have fået et klart ansvar for fremme af åbenheden omkring lobbyisme og yderligere opfølgning af det europæiske åbenhedsinitiativ.
However, none of them seems to have been assigned clear responsibility for increasing transparency concerning lobbying and for following up the ETI in other areas.
Kommissær Kallas understregede i sin skrivelse til kommissionsformand Barroso af 23. november, at han gerne ville henstille, at Generalsekretariatets tekniske arbejde med Parlamentets tjenester fortsætter i de kommende uger og måneder, og at Barroso skulle tildele et klar politisk ansvar for at fremme dette spørgsmål i den næste Kommission.
In his letter to President Barroso dated 23 November, Commissioner Kallas stressed that he ‘would like to recommend that the Secretariat-General’s technical work with the Parliament’s service continues in the coming weeks and months, and that you assign clear political responsibility for driving this issue forward in the next Commission.’
Hvordan vil Barroso-II-Kommissionen sikre en stærk opfølgning af det europæiske åbenhedsinitiativ?
How will the Barroso II Commission ensure strong follow-up to the European Transparency Initiative?
Vil den klart tildele ansvaret til én Kommissær, der får et stærkt mandat til at fremme denne dagsorden?
Will it clearly attribute the responsibility to one Commissioner who will be put in charge with a strong mandate to advance this agenda?
Hvem ville få tildelt dette ansvar?
Who would that be?
Hvordan vil Kommissionen i modsat fald opdele ansvarsområderne?
If not, how will it split the responsibilities?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-6375/09
WRITTEN QUESTION P-6375/09
Om: Gruppefritagelsesforordningens ophør i maj 2010
Subject: Expiry of the Block Exemption Regulation in May 2010
Kommissionens forordning (EF) nr. 1400/2002 (gruppefritagelsesforordningen) udløber i maj 2010.
Commission Regulation (EC) No 1400/2002 (the Motor Vehicle Block Exemption Regulation) will expire in May 2010.
I henhold til forordningen har uafhængige reparatører adgang til tekniske oplysninger om reservedele, således at de kan fremstille og montere reservedele af samme kvalitet som de originale dele i forbindelse med reparation af motorkøretøjer.
That regulation gives independent car workshops the right to access technical information concerning spare parts, making it possible for them to manufacture and install cheaper parts of the same quality as original parts.
Med forordningens ophør vil disse reparatører ikke længere have adgang til de nødvendige tekniske oplysninger og vil derfor ikke længere have mulighed for at fremstille og montere de pågældende reservedele.
When the regulation expires those independent workshops will no longer have access to the necessary technical information and, consequently, will be unable to manufacture and install spare parts.
Konsekvenserne herved kan vise sig at være meget alvorlige.
This could have very serious consequences.
I dag benytter et stort flertal af motorejere (omtrent 80 %) sig af uafhængige reparatører.
At the moment a large majority of drivers (around 80 %) make use of independent workshops.
At være tvunget til henvende sig til et autoriseret værksted indebærer, at udgifterne til reparation stiger kraftigt (med mellem 60 og 80 %).
A requirement to have cars serviced at an authorised service centre would substantially increase the cost of repairs (by 60-100 %).
I praksis betyder dette, at mange mennesker ikke vil have råd til at sende deres køretøj til regelmæssigt eftersyn, og trafiksikkerheden vil som følge heraf forværres.
In practice, many people will be unable to afford regular servicing, which will inevitably have the effect of reducing road safety.
Med henblik på at få deres køretøjer repareret til en lav pris vil nogle motorejere formodentlig søge til markedet for illegalt fremstillede reservedele af tvivlsom kvalitet, der skal monteres af personer uden kendskab til de tekniske specifikationer for det pågældende køretøj.
Some of those people, wishing to have their cars repaired more cheaply, will use illegally manufactured parts of questionable quality installed by individuals not possessing the necessary knowledge of the technical specifications of the cars in question.
Endvidere vedrører dette spørgsmål de 3,5 millioner mennesker, der i øjeblikket er beskæftiget i de 670 000 virksomheder, der udgør den uafhængige del af bilreparationsbranchen (reparatører, fabrikanter, vejservicevirksomheder osv.) i EU.
Another issue is the fate of the 3.5 million people currently working in the 670 000 firms throughout the European Union connected with the independent automotive parts market (repair workshops, manufacturers, roadside assistance firms, etc.).
Ved gruppefritagelsesforordningens ophør vil flertallet af disse personer miste deres arbejde.
The expiry of the Block Exemption Regulation (BER) will mean most of them losing their jobs.
Kommissionen bedes på denne baggrund svare på følgende: 1.
In light of the above: 1.
Er den bekendt med, hvilke konsekvenser gruppefritagelsesforordningens ophør vil få for trafikanter og arbejdstagerne på det uafhængige marked for reservedele? 2.
Is the Commission aware of the consequences of the expiry of the BER for road users and people employed in the independent automotive parts market? 2.
Hvilke foranstaltninger har Kommissionen i sinde at træffe for at imødegå disse konsekvenser og fortsat sikre motorejere mulighed for at få deres køretøjer repareret til overkommelige priser?
What action is the Commission planning to take to counter those negative consequences and ensure that all car drivers can service their vehicles at a reasonable cost?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-6401/09
WRITTEN QUESTION P-6401/09
Om: Angivelse af oprindelseslandet for råvarer i mælk og mejeriprodukter
Subject: Indication of country of origin of raw materials contained in milk and dairy products
Eftersom Det Stående Udvalg om Fødekæden lige har forkastet den græske regerings markedsreguleringsbestemmelse om obligatorisk angivelse af oprindelseslandet for råvarer indeholdt i mælk og mejeriprodukter;
Following the recent rejection by the Standing Committee on the Food Chain of the Greek Government’s market regulation provision concerning the compulsory indication on milk and dairy product packaging of the country of origin of the raw materials contained therein;
under henvisning til det voksende antal tilfælde, hvor forbrugere i Grækenland er blevet vildledt af fejlagtige påskrifter på mælkeprodukter, der blev betegnet som »græske« eller »lokale«, og
In view of the growing number of cases of consumers in Greece being misled by the inaccurate labelling of dairy products as ‘Greek’ or ‘local’;
på baggrund af, at mælkeprodukterne er af afgørende betydning for en afbalanceret og sund ernæring af forbrugerne, især for de yngres vedkommende, og i betragtning af, at hvert land har sit eget særlige system for kvalitetskontrol i forbindelse med indkøb og forarbejdning af råvarer,
Given that dairy products are essential to ensuring a balanced and healthy diet for consumers, especially children, and that each country follows different quality control procedures at the raw material supply and processing stages;
Hvordan fastslår Kommissionen, om kontrolmekanismerne i de enkelte medlemsstater understøttes af de infrastrukturer, de ressourcer og muligheder, der skal til for at garantere kvaliteten af de forarbejdede eller uforarbejdede råvarer, der importeres fra tredjelande?
How does the Commission verify whether the inspection procedures in each Member State are underpinned by the necessary infrastructures, resources and capacity to guarantee the quality of processed or unprocessed raw materials from third countries?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-6402/09
WRITTEN QUESTION P-6402/09
Hvorfor vil Kommissionen kun foreslå henstillinger og ikke juridisk bindende kriterier for biomasse, selv om den offentlige høring fra juli til september 2008 tydeligt viste, at langt de fleste går ind for juridisk bindende kriterier?
Why would the European Commission only propose recommendations rather than legally binding criteria for biomass despite the public consultation of July to September 2008 clearly showing that a large majority were in favour of legally binding criteria?
Hvordan kan Kommissionen i betragtning af EU's formelle holdning om, at skovrydningen skal standses som led i bestræbelserne på at modvirke klimaændringer, være sikker på, at vejledende henstillinger vil forhindre import af træ, der ikke er produceret bæredygtigt, fra lande uden for EU?
Given the EU’s formal position that it is working to halt deforestation as a means of mitigating climate change, how can the European Commission be sure that voluntary recommendations will prevent the import of unsustainably produced wood from outside the EU?
Hvordan vil Kommissionen sikre, at emissioner fra arealanvendelse som f.eks. skovforvaltning og dyrkning af biomasse virkelig tages i betragtning for at forhindre skovrydning på længere sigt?
How will the European Commission guarantee that emissions from land use such as forest management and biomass cultivation are effectively taken into account in order to avoid deforestation in the longer term?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-6403/09
WRITTEN QUESTION P-6403/09
Om: Bæredygtighedsstandarder for biomasse
Subject: Sustainability standards for biomass
Kommissionen er ved at udarbejde EU's bæredygtighedsordning for biomasse i henhold til bestemmelsen i direktivet om vedvarende energi.
The Commission is currently drawing up the EU sustainability scheme for biomass, in line with the requirement written into the Renewable Energy Directive.
Et klart flertal af deltagerne i en offentlig høring, der blev afholdt fra juli til september 2008, gik ind for retligt bindende kriterier for biomasse.
A public consultation organised in July to September 2008 resulted in a clear majority of participants favouring legally binding criteria for biomass.
Hvis Kommissionen beslutter at udarbejde flere henstillinger i stedet for retligt bindende kriterier for biomasse, hvad vil så være dens begrundelse herfor?
Should the Commission decide to settle for mere recommendations rather than legally binding criteria for biomass, what is the justification used by the Commission for this course of action?
Vil Kommissionen foreslå retligt bindende kriterier på et senere tidspunkt?
Will the Commission suggest legally binding criteria later on?
Hvis kriterierne ikke bliver bindende og i betragtning af EU's formelle holdning om, at skovrydningen skal standses som led i bestræbelserne på at modvirke klimaændringer, hvilke foranstaltninger vil Kommissionen så træffe for at være sikker på at undgå import af træ, der ikke er produceret bæredygtigt, fra lande uden for EU?
Should the criteria be non-binding, and given the EU’s formal position that it is working to halt deforestation as a means of mitigating climate change, how will the Commission act to ensure that the import of unsustainably produced wood from outside the EU is prevented?
Hvordan vil Kommissionen sikre, at emissioner som følge af arealanvendelse, f.eks. skovforvaltning og dyrkning af biomasse, virkelig tages i betragtning for at forhindre skovrydning på længere sigt?
How will the European Commission guarantee that emissions from land use such as forest management and biomass cultivation are effectively taken into account in order to avoid deforestation in the longer term?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-6404/09
WRITTEN QUESTION P-6404/09
af Corinne Lepage (ALDE)
by Corinne Lepage (ALDE)
Om: Hvem i Barroso II-Kommissionen er ansvarlig for opfølgningen på det europæiske åbenhedsinitiativ?
Subject: Barroso II — who is in charge of following up on the European Transparency Initiative (ETI)?
Kommissionsformand Barroso signalerede i de »politiske retningslinjer for den næste Kommission«, der blev offentliggjort i september, sit engagement for »åbenhed og demokratisk ansvarlighed«, og understregede betydningen af at sætte borgerne »i stand til at involvere sig i beslutninger, der indvirker på deres liv, bl.a. ved, at der sikres åbenhed om, hvordan beslutningerne tages«.
In the ‘Political guidelines for the next Commission’ published in September, President Barroso signalled his commitment to ‘transparency and democratic accountability’ and underlined the importance of ‘empowering citizens to be involved in decisions affecting their lives, including by ensuring transparency on how they are taken’.
Ifølge dette forpligter Kommissionen sig til en stærk opfølgning på det europæiske åbenhedsinitiativ, hvilket også indebærer en indsats for at øge åbenheden omkring lobbyisme.
This indicates that the Commission should be committed to strong follow-up on the European Transparency Initiative (ETI), including efforts to increase transparency around lobbying.
I det foreslåede nye kommissærkollegium er ansvarsområderne administration, revision og bekæmpelse af svig, der hidtil er blevet varetaget af kommissær Kallas, den drivende kraft bag det europæiske åbenhedsinitiativ, blevet delt mellem de tre kommissærer Šemeta, Šefčovič og Lewandowski.
In the proposed new team of Commissioners, the Administration, Audit and Anti-Fraud portfolio of Commissioner Kallas, the driving force behind the European Transparency Initiative, has been divided between three Commissioners: Šemeta, Šefčovič, and Lewandowski.
Ingen af dem ser dog ud til at have fået et klart mandat til at forbedre åbenheden omkring lobbyisme og sikre anden opfølgning på det europæiske åbenhedsinitiativ.
However, none of them seems to have been assigned clear responsibility for advancing lobby transparency and other ETI follow‑up.
Kommissær Kallas anbefalede i sin skrivelse af 23. november til kommissionsformand Barroso, at Generalsekretariatets tekniske arbejde med Parlamentets tjenester skulle fortsætte i de kommende uger og måneder, og anmodede Barroso om at tildele et klart mandat til at fremme dette spørgsmål i den næste Kommission.
In his letter to President Barroso dated 23 November, Commissioner Kallas stressed that he ‘would like to recommend that the Secretariat-General's technical work with the Parliament's services continue in the coming weeks and months, and that you assign clear political responsibility for driving this issue forward in the next Commission . ’
Hvordan vil Barroso II-Kommissionen sikre en stærk opfølgning på det europæiske åbenhedsinitiativ?
How will the Barroso II Commission ensure strong follow-up to the European Transparency Initiative?
Vil den klart pålægge én kommissær ansvaret og dermed sikre denne et stærkt mandat til at fremme dette initiativ, og i så fald hvem?
Will it clearly attribute the responsibility to one Commissioner in charge with a strong mandate to advance this agenda?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-6405/09
WRITTEN QUESTION P-6405/09
Om: Hvem i Barroso II-Kommissionen er ansvarlig for opfølgningen på det europæiske åbenhedsinitiativ?
Subject: Barroso II — who is in charge of following up the European Transparency Initiative (ETI)?
Kommissionsformand Barroso signalerede i de »politiske retningslinjer for den næste Kommission«, der blev offentliggjort i september, sit engagement for »åbenhed og demokratisk ansvarlighed«, og understregede betydningen af at sætte borgerne »i stand til at involvere sig i beslutninger, der indvirker på deres liv, bl.a. ved, at der sikres åbenhed om, hvordan beslutningerne tages«.
In the political guidelines for the next Commission, published in September, President Barroso signalled his commitment to ‘transparency and democratic accountability’ and underlined the importance of ‘empowering citizens to be involved in decisions affecting their lives, including by ensuring transparency on how they are taken’.
Ifølge dette forpligter Kommissionen sig til en stærk opfølgning på det europæiske åbenhedsinitiativ, hvilket også indebærer en indsats for at øge åbenheden omkring lobbyisme.
This indicates that the Commission is committed to strong follow-up on the European Transparency Initiative (ETI), including efforts to increase transparency concerning lobbying.
Ingen af dem ser dog ud til at have fået et klart mandat til at forbedre åbenheden omkring lobbyisme og sikre anden opfølgning på det europæiske åbenhedsinitiativ.
However, none of them seems to have been assigned clear responsibility for increasing transparency concerning lobbying and for following up the ETI in other areas.
Kommissær Kallas anbefalede i sin skrivelse af 23. november til kommissionsformand Barroso, at Generalsekretariatets tekniske arbejde med Parlamentets tjenester skulle fortsætte i de kommende uger og måneder, og anmodede Barroso om at tildele et klart politisk mandat til at fremme dette spørgsmål i den næste Kommission.
In his letter to President Barroso dated 23 November, Commissioner Kallas stressed that he ‘would like to recommend that the Secretariat-General’s technical work with the Parliament’s service continues in the coming weeks and months, and that you assign clear political responsibility for driving this issue forward in the next Commission.’
Vil den klart pålægge én kommissær ansvaret og dermed sikre denne et stærkt mandat til at fremme dette initiativ, og i så fald hvem?
Will it clearly attribute the responsibility to one Commissioner who will be put in charge with a strong mandate to advance this agenda?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-6406/09
WRITTEN QUESTION P-6406/09
Om: Diskrimination af udenlandske betalings- og kreditkort i Danmark
Subject: Discrimination against foreign debit and credit cards in Denmark
Det koster i Danmark nogle procent ekstra at betale med et betalingskort som f.eks. Visakort, end hvis man betaler med det danske betalingskort Dankort.
Paying by Visa card in Denmark costs a few percent more than paying by the Danish debit card, Dankort .
Danske forretninger, restauranter, hoteller og parkometre lægger mellem 3 og 5 procent til prisen for alle, som betaler med ikke-danske betalings- og kreditkort, dvs. betalings- og kreditkort som f.eks. Visa og Mastercard.
Danish shops, restaurants, hotels and parking meters add a surcharge of between 3 % and 5 % to payments using non-Danish debit and credit cards, such as Visa and MasterCard.
Accepterer EU diskrimination af udenlandske betalingskort i Danmark?
Does the EU accept discrimination against foreign payment cards in Denmark?
Accepterer EU, at Danmark begunstiger sine egne virksomheder, der udsteder kort, ved at lægge en højere afgift på udenlandske kort, når disse anvendes i Danmark?
Does the EU accept the fact that Denmark gives its own card companies preferential treatment by imposing a higher charge on foreign cards which are used in Denmark?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-6414/09
WRITTEN QUESTION P-6414/09
Om: Obligatoriske bæredygtighedskriterier for biomasse
Subject: Mandatory sustainability criteria for biomass
Det står klart, at Kommissionen vil foreslå henstillinger og ikke juridisk bindende kriterier for biomasse.
It is clear that the Commission intends to propose recommendations rather than legally binding criteria for biomass.