natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det polske formandskab har oplyst, at det vil forelægge Rådet en statusrapport om det arbejde, der er udført i løbet af dets formandskabsperiode, på mødet den 1.‑2. december.
The Polish Presidency has indicated that it will present a progress report on the work carried out during its term of office to the Council at its meeting on 1 and 2 December.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007600/2011
Question for written answer E-007600/2011
Om: Aktiv aldring for kvinder
Subject: Active ageing for women
I Europa bliver befolkningen i øjeblikket hurtigt ældre, og det foreslås at gøre 2012 til det europæiske år for aktiv aldring og dermed klart påvise det bidrag, som unge og ældre yder til samfundet.
Given that Europe's population is ageing quickly, it has been proposed that 2012 should be declared the European Year of Active Ageing and that the contribution of young people and elderly people to society should be highlighted.
Polen, som har EU‑formandskabet dette halvår, har identificeret solidaritet mellem generationerne og aktiv aldring som en af prioriteringerne i sit program.
Poland, which currently holds the EU Council Presidency, has made inter-generational solidarity and active ageing priorities in its work programme.
Hvilke foranstaltninger vil det polske formandskab gennemføre for at løse problemet med aktiv aldring for kvinder under hensyntagen til deres længere forventede levetid?
What measures will the Polish Presidency take to address the issue of active ageing for women, given their longer life expectancy?
I forbindelse med de igangværende forhandlinger om forslaget til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering 11531/08 har det polske formandskab foretaget en analyse af alder som en diskriminerende faktor.
In the context of the ongoing negotiations on the proposal for a Council Directive on implementing the principle of equal treatment between persons irrespective of religion or belief, disability, age or sexual orientation 11531/08. , the Polish Presidency has undertaken to analyse age as a discrimination factor.
De første drøftelser om dette spørgsmål fandt sted i Rådet i september 2011.
The first discussion on this issue took place in the Council during September 2011.
Endvidere blev der under det polske formandskab afholdt den tredje europæiske kvindekongres den 16.‑17. september 2011 14382/11 i Warszawa med deltagelse af EU‑ministre.
Moreover, under the Polish Presidency the Third European Congress of Women was held in Warsaw on 16-17 September 2011 14382/11. , with the participation of EU ministers.
Ved den lejlighed var der en paneldiskussion om kvinder over 50.
On this occasion, there was a panel discussion on ‘Women 50+’.
Der bliver på hvert af disse årlige kongresser afholdt en paneldiskussion om aktiv aldring.
At each of these annual congresses, a panel on ‘active ageing’ is held.
Som opfølgning af gennemgangen af Beijinghandlingsprogrammet udarbejdede det polske formandskab et udkast til Rådets konklusioner om forening af arbejdsliv og familieliv som en forudsætning for lige deltagelse på arbejdsmarkedet, som i øjeblikket behandles i Rådets forberedende organer.
As a follow-up to the review of the Beijing Platform for Action, the Polish Presidency proposed Council conclusions on the reconciliation of work and family life as a precondition for equal participation in the labour market, which are under examination in the preparatory bodies of the Council.
I konklusionerne påpeges det bl.a., at kvinder har en lavere beskæftigelsesfrekvens (navnlig kvinder i alderen 50 år og derover), og at lige deltagelse af kvinder og mænd i arbejdsliv og familieliv er en forudsætning for at nå Europa 2020‑strategiens beskæftigelsesmål om øge beskæftigelsesfrekvensen for kvinder og mænd i alderen 20‑64 år til 75 %.
They underline inter alia the lower employment rate of women (especially in the age Category c0+) and that equal participation of women and men in work and family life is a precondition, for meeting the Europe 2020 strategy employment target of aiming to raise to 75 % the employment rate for women and men aged 20-64.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007601/2011
Question for written answer E-007601/2011
Om: Fri bevægelse — trafiksikkerhed — procedurer for vejtrafik og obligatoriske nationale standarder inden for EU
Subject: Freedom of movement, road safety, driving rules and mandatory national provisions within the European area
I forbindelse med et spørgsmål, som jeg i 2000 sendte til Kommissionen (E‑1891/200), blev jeg informeret om, at der eksisterede fælles regler i henhold til visse aspekter af vejtrafikbevægelsen (for eksempel kørekort, teknisk kontrol, påkrævet sikkerhedssele etc.).
In its answer to a previous question of mine (E‑1891/2000), the Commission informed me of the existence of common rules relating to certain aspects of road traffic (driving licence, valid road test, compulsory use of seat belts, etc.).
Hvad der imidlertid angår den frie bevægelse af vejtrafikken, som der henvises til i Wienerkonventionens regler, navnlig dens bilag 5 vedrørende motorkøretøjernes og deres anhængeres tekniske tilstand, som betinger, at hvilken som helst kontraherende part, hvad angår for sig indregistrerede motorkøretøjer og anhængere godkendt til at køre inden for termerne af dens interne retsordning, kan der etableres mere restriktive komplementære standarder, som imidlertid ikke vil kunne anvendes til køretøjer indregistreret i et andet land.
Regarding the free movement of road traffic, the Commission's answer referred to the Vienna Convention, quoting from Annex A thereof, on technical conditions concerning motor vehicles and trailers, which stipulates that any contracting party may, with respect to motor vehicles which it registers and to trailers which it allows on the road under its domestic legislation, lay down more restrictive additional rules which, however, may not be applied to vehicles registered in another country.
Jeg vil gerne vide, om man siden da har opnået en større harmonisering af de nationale standarder for vejtrafikbevægelse i forbindelse med bestemmelser angående komplementærudstyr på EU‑plan (for eksempel signalering, reservelys, førstehjælpskasse etc.)?
I would like to know whether greater harmonisation of national road traffic rules has been achieved at Community level since then, in terms of rules on extra equipment (use of signs, spare bulbs, first aid box, etc.).
I bekræftende fald, hvilken europæisk lovgivning er da gældende på dette område?
If so, which European legislation applies to this area?
Det faktum, at et køretøj indregistreret i Portugal (klasse M2) kører på spanske veje med en anhænger indregistreret i Nederlandene, hvor størrelsen af køretøjernes sammensætning overskrider 12 m, indebærer, i overensstemmelse med den spanske lovgivning, pligten til at anbringe et specialsignal, der påkalder sig opmærksomheden på køretøjets særlige størrelse, på bagsiden af køretøjet.
If a Portuguese-registered category M2 vehicle is driven on Spanish roads with a trailer registered in the Netherlands, and the total length of its two parts is over 12 metres, it must, according to Spanish law, be fitted with a special sign on the back warning of its unusual size.
Resulterer denne form for forpligtelse i implementeringen af fælles europæisk lovgivning, som er anvendelig i alle medlemsstaterne?
Does this requirement stem from the application of Community law, making it applicable in all the Member States?
Eller handler det om en mere restriktiv regel planlagt i den nationale lovgivning og som i dette tilfælde kun passer til de køretøjer og anhængere, som er indregistrerede i det respektive nationale område?
Or is it a more restrictive rule laid down under national law in the national territory concerned and therefore applicable only to vehicles and trailers registered in that country?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007602/2011
Question for written answer E-007602/2011
Om: Foranstaltninger til bevaring af det hellenske center for mental sundhed og forskning i præfekturet Viotia
Subject: Measures to ensure that the Greek Centre for Mental Health and Research in the prefecture of Viotia continues to function
Det hellenske center for mental sundhed og forskning (Hellenic Centre for Mental Health and Research — HCMHR), som ligger i Livadia i præfekturet Viotia, åbnede i 2006, består af tre afdelinger og beskæftiger sig med afinstitutionalisering af børn og voksne.
The Greek Centre for Mental Health and Research (GCMHR) in Levadia in the prefecture of Viotia, which opened in 2006, consists of three buildings and is devoted to the social reintegration of young people and adults.
Ifølge HCMHR's medarbejdere er der risiko for, at de tre afdelinger skal lukkes ned, og truslen er allerede begyndt at tage form, idet patienterne på en af afdelingerne den 13. juli 2011 forlod deres hus og skal flytte ind hos patienterne i et af de andre huse, hvoraf nogle skal overflyttes til private faciliteter.
According to complaints from employees at the GCMHR, the three buildings are facing closure, and this is in fact already going ahead, since on 13 July 2011 the occupants of one residential centre left their building, and will be housed together with the occupants of the second, while some of these will be transferred to other private facilities.
Endvidere risikerer kontaktpersonerne at blive afskediget, fordi der ikke er ressourcer til at dække deres løn.
Moreover, the contract workers are facing redundancy, since no one can afford to pay their wages.
I betragtning af besparelserne inden for offentlig investering som følge af den græske regerings gennemførelse af aftalememorandummet og halvvejsprogrammet samt behovet for at gennemføre reformer inden for psykiatrien i Grækenland, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: 1.
Given the curbs in public investments due to the implementation of the Memorandum and the medium-term programme by the Greek Government and given also the need for mental healthcare reform in Greece, will the Commission say: 1.
Bidrager HCMHR's nuværende situation efter Kommissionens mening til reformerne af Grækenlands psykiatriske system? 2.
Does it consider that current developments at the GCMHR are contributing to the reform of mental healthcare in Greece? 2.
Modtager centret (delvis) støtte fra Den Europæiske Socialfond? 3.
Can it say whether this Centre is covered by the European Social Fund? 3.
Er det, i betragtning af Grækenlands økonomiske situation, muligt at finansiere HCMHR via fællesskabsmidler?
Given the economic situation in Greece, is there any scope for funding the GCMHR from EU funds?
Hvilke midler ville der i så fald være tale om?
If so, from which funds?
Har de græske myndigheder fremsat en lignende forespørgsel? 4.
Have the competent Greek authorities made a request to this end? 4.
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen, i samarbejde med de græske myndigheder, at træffe, for at centret kan fortsætte sin virksomhed uafbrudt, og således at det kontraktansatte plejepersonale kan beholde deres arbejde?
What steps will it take, in cooperation with the Greek authorities, to ensure that the Centre continues running smoothly and that the contract nurses do not to lose their jobs?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007603/2011
Question for written answer E-007603/2011
Om: Risici i forbindelse med efterforskning af kulbrinter i EU's farvande
Subject: Risks involved in drilling for oil and gas in EU seas
Ifølge oplysninger offentliggjort af den britiske sundheds- og sikkerhedsmyndighed (HSE) forårsager de virksomheder, der opererer inden for efterforskning af kulbrinter, hvert år hyppige og alvorlige lækager af olie og naturgas i Nordsøen.
According to official UK figures published by the Health and Safety Executive (HSE), every year companies engaged in drilling for oil and gas cause frequent serious oil and gas spills in the North Sea.
Ifølge oplysningerne forårsager de i gennemsnit én lækage om ugen.
The published data show that on average there is one spill a week.
Nærmere bestemt blev der i 2009 og 2010 i alt registreret over 100 omfattende eller væsentlige lækager, som følge hvoraf ca. 25 t kulbrinter endte i havet.
In 2009 and 2010 in particular there occurred a total of over 100 major or significant spills, in which some 25 tonnes of hydrocarbons entered the marine environment.
Ud over den enorme miljøforurening, disse lækager er skyld i, øger de også risikoen for dødbringende eksplosioner med arbejderne som ofre.
Leaving aside the enormous environmental pollution these figures represent, these leaks increase the risk of fatal explosions for workers on the rigs.
I betragtning af at HSE's data vedrører oplysninger fra olieselskaberne selv og i lyset af miljøkatastrofen i Den Mexicanske Golf for nylig, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: 1.
Given that the HSE figures are based on information provided by the petroleum companies themselves and given also the recent huge environmental disaster in the Gulf of Mexico, will the Commission say: 1.
Hvilke informationskilder benytter Kommissionen med hensyn til antallet og alvoren af ulykker forårsaget af kulbrinteefterforskningsvirksomhedernes aktiviteter i EU's farvande? 2.
From which sources and in which way is it informed about the number and gravity of accidents resulting from the activities of oil and gas companies in EU seas? 2.
Hvilke oplysninger er Kommissionen i besiddelse af for 2009 og 2010 vedrørende hændelser, der medførte lækager eller alvorlige arbejdsulykker?
What data does it have concerning accidents that caused leaks or serious industrial accidents in 2009 and 2010, respectively?
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe med henblik på at reducere risikoen for ulykker, der er til fare for både miljøet og arbejdernes sundhed?
What steps will it take to reduce the chances of accidents that endanger both the environment and health of workers on oil and gas rigs?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007604/2011
Question for written answer E-007604/2011
Om: Opførelse af flydedokker ved fiskerihavnen i Rafina
Subject: Construction of floating docks in the fishing port of Rafina
Af klager fremgår det for det første, at det virkelige formål med den planlagte opførelse af flydedokker i nødhavnen er gradvis at omdanne nødhavnen til en lystbådehavn, og for det andet vurderes det, at miljøkonsekvensvurderingen er ufuldstændig.
They allege, firstly, that the real reason for the construction of the floating docks inside the sheltered area is to gradually transform it into a marina and, secondly, that the Environmental Impact Assessment (EIA) for the project under construction is incomplete.
Nærmere bestemt fremgår det af klagen, at man i den omtalte undersøgelse ikke i tilstrækkelig grad har undersøgt de meteorologiske og oceanografiske data, ikke har indhentet udtalelse fra det græske agentur for marinearkæologi, samt at undersøgelsen ikke omtaler biologisk rensning, som fastsat af Rafinas havneorganisation.
Specifically, they allege that that the EIA in question has not adequately studied meteorological and oceanographic data, fails to include an opinion from the Inspectorate of Underwater Antiquities and says nothing about biological treatment, contrary to the rules of Rafina Port Authority.
I lyset af at nødhavnen blev medfinansieret af EU, at Rafina havn (den andenstørste passagerhavn i Attika) anvendes til passagertransport og fiskeri, at den opererer uden godkendelse af miljøbetingelser og uden en overordnet plan, at der ikke foreligger nogen miljøkonsekvensvurdering eller nogen undersøgelse af linjeføringen for den store å i Rafina, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: 1.
Given that the sheltered area was co-funded by the EU, that the port of Rafina (the second largest passenger port in Attica) is both a passenger and a fishing port, that it operates without authorisation of environmental conditions and without any overall plan and given the lack of an appropriate EIA and a study delimiting the area of Megalo Rema in Rafina, will the Commission say: 1.
Mener Kommissionen, at miljøkonsekvensvurderingen for dette projekt er i overensstemmelse med EU‑lovgivningen? 2.
Does it believe that the EIA for the project in question is in line with the provisions of European legislation? 2.
Mener Kommissionen, at forslaget fremsat af de organer, der skulle udarbejde den fuldstændige miljøkonsekvensanalyse for Rafina havn, som omfatter en integreret delundersøgelse af miljøkonsekvensvurderingen for opførelsen af flydedokker, er den rette procedure? 3.
Does it consider that the proposal by the bodies concerned to draw up a comprehensive EIA for the Port of Rafina, which will include the individual EIA for the construction of the docks, is an appropriate procedure? 3.
Hvad er Kommissionens holdning til den manglende miljøkonsekvensvurdering for både Rafina havn samt for Rafina å?
How does it view the failure to provide an EIA both for the Port of Rafina and Megalo Rema in Rafina?
Hvordan agter Kommissionen at gribe ind? 4.
Will it intervene? 4.
Hvilke foranstaltninger agter den at træffe med henblik på at sikre, at nødhavnen ikke omdannes til en lysebådehavn?
What steps will it take to prevent the sheltered area for fishing boats being turned into a marina?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007606/2011
Question for written answer E-007606/2011
Om: EU‑lovgivningen om ofre
Subject: EU legislation on victims
Kommissionen fremlagde den 18. maj en række lovgivningsforslag med henblik på at sikre rettighederne for ofre for en forbrydelse og trafikofre.
On 18 May 2011, the Commission presented a package of legislative proposals on protecting the rights of victims of crime and traffic accidents.
Forslaget omfatter imidlertid ikke særlige bestemmelser for disse grupper.
However, no mention is made in the proposals of special provisions for these groups.
I lyset af at de europæiske institutioner lægger særlig vægt på disse problemer, og i betragtning af at den såkaldte pakke til beskyttelse af ofre skal støtte de organisationer, der arbejder for at hjælpe ofre med særligt behov for anerkendelse og beskyttelse, bedes Kommissionen besvare følgende: 1.
Knowing that the EU institutions have demonstrated a particular sensitivity to these issues and in view of the expectancy that the ‘victims’ package’ has awoken among organisations working with these groups of victims in need of special recognition and protection, can the Commission say: 1.
Agter Kommissionen at fremlægge denne pakke for Europa-Parlamentet? 2.
Does the Commissioner intend to come before Parliament to present this specific package? 2.
Er det muligt at inddrage forslaget om et europæisk charter om rettigheder for ofre for terrorisme i den omtalte pakke, eller agter Kommissionen derimod at indføre en supplerende bestemmelse med henblik på at sikre disse ofre særlig beskyttelse, herunder ofre for terrorisme?
Is the idea of producing a European Charter of Rights for victims of terrorism likely to take shape in this package, or is the Commission thinking instead of developing some form of complementary legislation that focuses specifically on these groups of victims in need of special protection, and on victims of terrorism in particular?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007607/2011
Question for written answer E-007607/2011
Om: Sagen mod Golovatov
Subject: Case involving Mr Golovatov
Golovatov, en russisk statsborger, der mistænkes for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden i sagen fra den 13. januar, blev anholdt i Wiens lufthavn den 14. juli 2011 i henhold til den europæiske arrestordre, der er udstedt af Litauen, men blev løsladt mindre end 24 timer senere, uden at udleveringsproceduren blev indledt.
Mr Golovatov, a Russian citizen suspected of war crimes and crimes against humanity in the events of 13 January 1991, was arrested at Vienna Airport (Austria) on 14 July 2011 under a European arrest warrant (EAW) issued by Lithuania, but was released less than 24 hours later without the extradition procedure being acted upon.
Den 19. juli 2011 anlagde Litauen sag mod Østrig inden for Eurojust i denne sag.
On 19 July 2011, Lithuania commenced proceedings before Eurojust against Austria over the case.
Blandt de spørgsmål, Litauen tog op, kan nævnes følgende:
The following are just some of the issues raised by Lithuania:
Hvorfor underrettede Østrig først Litauen om anholdelsen efter 12 timer?
Why did Austria wait 12 hours before notifying Lithuania of Mr Golovatov’s detention?
Med hvilken begrundelse fastsatte man en usædvanligt kort frist til at fremlægge yderligere oplysninger?
What were the grounds for the unusually short time limit set by Austria for providing further information?
Hvis de østrigske myndigheder manglede oplysninger, hvorfor henvendte de sig da ikke til Litauen for at få flere præciseringer, men besluttede i stedet at løslade den mistænkte (varetægtsfængslingen kunne forlænges med mindst 24 timer til 48 timer)?
It the Austrian authorities did not have sufficient information, why did they not contact Lithuania to request further details instead of deciding to release the suspect (the period of detention without charges could have been extended by at least 24 hours to 48 hours)?
Der blev nedsat en bilateral arbejdsgruppe for de retlige myndigheder, som skulle undersøge de forskellige spørgsmål, og dette er et fremskridt, som man må glæde sig over.
The judicial authorities have formed a bilateral working party to shed light on the issues raised and this is a welcome step forward.
Men Kommissionen bør ligeledes undersøge denne sag og fremlægge sine konklusioner.
However, the Commission also needs to investigate this case and present its conclusions.
Spørgsmålet er, om forpligtelserne i henhold til den europæiske lovgivning er overholdt, og om princippet om gensidig anerkendelse af retlige afgørelser og om tillid, der danner grundlag for det retlige samarbejde i EU, ikke er blevet krænket?
The question must be asked: were obligations established under EU legislation duly honoured and were the principles of mutual recognition of judicial decisions and of trust, which underpin EU cooperation on law enforcement, infringed?
Er Østrigs anvendelse af undtagelsen om, at den europæiske arrestordre kun betragtes som en udleveringsanmodning for en person, når der er tale om forbrydelser begået efter 2002, berettiget?
Is Austria correctly applying the exception according to which the EAW only acts as an extradition request in the case of crimes committed since 2002?
Hvis ja, har Østrig da overholdt den europæiske udleveringskonvention mellem EU's medlemsstater (og Europarådets udleveringskonvention)?
If so, has Austria complied with the Convention on extradition between EU Member States (and the Council of Europe’s European Convention on Extradition)?
Har Kommissionen til hensigt at indlede sin egen undersøgelse for at afgøre, hvorvidt EU‑lovgivningen er overholdt?
Is the Commission planning to open its own enquiry to establish whether European Union legislation was complied with?
Hvilke foranstaltninger regner Kommissionen med at træffe, hvis den mistænkte flere gange har opholdt sig på EU's område efter udstedelsen af arrestordren uden nogensinde at være blevet anholdt?
What action is the Commission planning to take if the suspect stayed on EU territory several times after the European arrest warrant was issued, but was never arrested?
Hvilke specifikke foranstaltninger anser Kommissionen for nødvendige for at undgå tilsvarende situationer fremover for at sikre et mere effektivt samarbejde om retsforfølgelse for krigsforbrydelser og forbrydelser imod menneskeheden over hele EU?
In the Commission’s opinion, what specific measures need to be taken to prevent similar situations occurring in the future and to make cooperation on the prosecution of war crimes and crimes against humanity more effective throughout the EU?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007608/2011
Question for written answer E-007608/2011
Om: Offentlig transport
Subject: Public transport