natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Forordning (EF) nr. 450/2008 om den moderniserede toldkodeks omhandler vedtagelsen af gennemførelsesbestemmelser for den moderniserede toldkodeks, som i øjeblikket udarbejdes af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne.
Regulation (EC) No 450/2008 on the Modernised Customs Code (MCC) foresees the adoption of implementing provisions (MCCIP), which are currently being drafted by the Commission in collaboration with EU Member States.
Det vil i forbindelse med den moderniserede toldkodeks være påkrævet, at gennemførelsesbestemmelserne implementeres senest den 24. juni 2013.
The MCC requires the application of the MCCIP by 24 June 2013 at the latest.
Medlemsstaterne har udtrykt bekymring om, at presset på budgettet efter den økonomiske krise gør det vanskeligt for dem at etablere den nødvendige IT-infrastruktur i tide.
Member States have expressed concerns that budgetary pressure after the economic crisis makes it difficult for them to create the necessary IT infrastructure in time.
Ifølge industrien vil de elektroniske systemer og nogle af de procedurer, som skal være etableret på tidspunktet for implementering af gennemførelsesbestemmelserne for den moderniserede toldkodeks, være forbundet med store begrænsninger, hvis tidsfristen skal overholdes.
According to the industry, the electronic systems and some of the procedures that will be in place at the time of application of the MCCIP are being significantly limited in order to meet the deadline.
Industrien hævder endvidere, at den nuværende tidsfrist ikke vil give tilstrækkelig tid for virksomhederne til at udvikle de IT-systemer, der er nødvendige for at understøtte de nye procedurer.
Furthermore, they claim that the current deadline will not leave sufficient time for businesses to develop the necessary IT systems to support the new procedures.
Mener Kommissionen fortsat, at tidsfristen i 2013 for implementering af gennemførelsesbestemmelser for den moderniserede toldkodeks kan opretholdes under disse omstændigheder?
Does the Commission still believe that the 2013 deadline for the application of the MCCIP can be upheld under these conditions?
I bekræftende fald vil Kommissionen så sikre, at de vigtigste punkter i den moderniserede toldkodeks, f.eks. centraliseret toldbehandling og etablering af fælles kontaktpunkter, kan gennemføres i fuldt omfang som forudset i den moderniserede toldkodeks, når medlemsstaterne og industrien oplever disse begrænsninger?
If so, how will the Commission make sure that key points of the MCC such as Centralised Clearance, Single Window and One-Stop-Shop can be implemented to the full extent envisaged by the MCC, given the constraints faced by Member States and industry?
Hvordan vil der med implementeringen af gennemførelsesbestemmelserne blive skabt en rimelig balance mellem handelsfremmende foranstaltninger og toldkontrol?
How will the MCCIP ensure a proper balance between trade facilitation and customs control?
I benægtende fald hvor lang tid vurderer Kommissionen, at der skal bruges på hensigtsmæssig implementering af gennemførelsesbestemmelserne?
If not, what is the Commission's assessment of the time needed for a proper implementation of the MCCIP?
Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen i tilfælde af en udsættelse af tidsfristen for implementering af gennemførelsesbestemmelserne for den moderniserede toldkodeks træffe for at lægge pres på medlemsstaterne for at sikre, at de udnytter den ekstra tid effektivt til trods for budgetbegrænsningerne?
In the event of a postponement of the deadline for the application of the MCCIP, how will the Commission put pressure on Member States to ensure they make efficient use of the additional time provided in spite of budget constraints?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003465/2011
Question for written answer E-003465/2011
Om: Opførelse af asfaltfabrikker på La Palma
Subject: Asphalt plants on the island of La Palma (Canary Islands)
Den kanariske regionalregering har netop godkendt opførelsen af to asfaltfabrikker i industriområdet Los Llanos de Aridane på La Palma (Spanien).
The Government of the Canary Islands has given the go-ahead to two asphalt plants at the Los Llanos de Aridane industrial estate on the island of La Palma (Spain).
De planlagte fabrikker udgør imidlertid en trussel for naboområderne, da denne industriform udleder en række forurenende stoffer såsom svovl, nitrogenoxid, polycykliske aromatiske kulbrinter, phenol, toluen, xylen, naphtha, styren og flygtige tungmetaller.
The proposed plants pose a threat to the local population, since this type of industry emits large amounts of pollutants such as sulphur, nitrogen oxide, polycyclic aromatic hydrocarbons, phenol, toluene, xylene, naphta, styrene and volatile heavy metals.
Den spanske lovgivning har anerkendt forureningsgraden ved denne industri og klassificerer aktiviteterne som generende, usunde, skadelige og farlige.
Industries of this type are recognised as pollution-generating under Spanish law, which categorises them as disruptive, unhealthy, harmful or dangerous activities.
Den spanske lovgivning fastsætter, at en virksomhed af denne type ikke må placeres i nærheden af beboelsesområder, nærmere bestemt i en radius af to km.
Spanish law establishes that an activity of this type may not be located within a two kilometre radius of population centres.
Den planlagte placering overholder imidlertid ikke bestemmelsen om, at anlæggene skal placeres i en radius af to km, idet de skal placeres i nærheden af beboelsesområderne Camino el Paraíso, El Paraíso, Tajuya, La Laguna og Todoque, som tæller over 7.000 indbyggere.
However the site chosen for this plant clearly contravenes this requirement, since it is less than 2 000 metres from several residential areas, such as Camino el Paraíso, El Paraíso, Tajuya, La Laguna and Todoque, with a total population of over 7 000 inhabitants.
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/1/EF af 15. januar 2008 om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC-direktivet) omfatter godkendelse af industrielle aktiviteter, der indebærer stor risiko for forurening.
Directive 2008/1/EC of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 concerning integrated pollution prevention and control (IPPC Directive) requires authorisation to be obtained for industrial activities whose potential for pollution is significant.
Aktiviteterne kan kun godkendes, hvis virksomheden overholder en række miljømæssige bestemmelser til forebyggelse og bekæmpelse af forurening.
This authorisation can be granted only if a series of environmental conditions are met to ensure that the undertakings themselves take responsibility for efforts to prevent and reduce any pollution they may generate.
For at opnå godkendelse skal de industrielle anlæg overholde en række grundlæggende forpligtelser, herunder forebyggelse af forurening, hvilket ikke er tilfældet i nærværende sag.
In order to obtain a permit, an industrial complex must meet a series of related basic requirements, including prevention of any major pollution, something which is not the case in this instance.
Godkendelsesproceduren omfatter endvidere opfyldelse af en række konkrete betingelser, herunder grænseværdier for emission af forurenende stoffer samt beskyttelsesforanstaltninger for så vidt angår jord, vand, luft.
Nor does this project meet a series of specific requirements included in the permit itself, such as emission limit values for polluting substances and appropriate requirements ensuring protection of the soil, water and air.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003466/2011
Question for written answer E-003466/2011
Om: Misbrug af antibiotika, medicinudgifter og forskning i nye antibiotika
Subject: Misuse of antibiotics, pharmaceutical spending and the search for new antibiotics
Den bakterielle resistens mod antibiotika er en af samtidens største udfordringer for sundheden.
Microbial resistance to antibiotics is one of the greatest public health challenges today.
Antibiotika er grundlaget for den moderne lægevidenskab, men misbruget af dem har ført til udbredelsen af multiresistente sygdomme, som det er meget vanskeligt at behandle med de eksisterende lægemidler, og som belaster patienter og sundhedssystemer.
Antibiotics are the basis of modern medicine, but their misuse has led to the spread of multi-resistant diseases which are very difficult to tackle with existing resources and a heavy burden on patients and health systems.
Det anslås, at 25.000 patienter hvert år dør i EU som følge af infektioner, som ikke kan behandles med de kendte antibiotika, mens omkostningerne ved de multiresistente bakterier overstiger 1,5 mia. EUR årligt.
An estimated 25 000 patients die each year in the EU because of infections which cannot be treated with standard antibiotics, while the cost of multi-resistant bacteria is more than EUR 1.5 billion per year.
På den baggrund bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: 1.
On this basis will the Commission say: 1.
Hvilke oplysninger har den om forbruget af antibiotika og størrelsen af medicinudgifterne til antibiotika i medlemsstaterne?
What data does it have about the consumption of antibiotics and the level of pharmaceutical spending on antibiotics in the Member States?
Hvor nem er adgangen til antibiotika i medlemsstaterne?
How easy is access to antibiotics in the Member States?
Hvor kræves der en læges recept for at købe antibiotika?
Which antibiotics are available on prescription only?
Hvad er forholdet mellem forbruget af antibiotika og eksistensen af multiresistente bakterier og de deraf følgende infektioner?
What is the correlation between consumption of antibiotics and the presence multi-resistant bacteria and related infections?
Hvad er situationen i Grækenland?
What is the situation in Greece?
Bør reglerne for adgangen til antibiotika strammes? 2.
Should access to antibiotics be made more restrictive? 2.
Hvordan vurderer Kommissionen fremgangen for EU‑strategien til bekæmpelse af multiresistens og EARS-nettets funktion?
How does it judge the progress of the European strategy to combat multi-resistance and the functioning of the EARS-Net network?
Hvilke medlemsstater har nationale strategier til bekæmpelse af dette fænomen?
Which Member States have national strategies for addressing the problem?
Er der behov og mulighed for lovindgreb? 3.
Is there any need for and possibility of legislative intervention? 3.
Hvordan støtter og finansierer Kommissionen forskningen i udvikling af nye antibiotika?
How is it supporting and funding research to develop new antibiotics?
Hvad forudses i det syvende rammeprogram for forskning? 4.
What provisions does the 7th Framework Programme make for research? 4.
Produktionen af nye antibiotika er en vanskelig og dyr proces, som ikke er attraktiv for medicinalindustrien, fordi antibiotika i modsætning til andre lægemidler anvendes i kort tid og i små mængder.
The production of new antibiotics is a difficult and expensive process which is unattractive to the pharmaceutical industry, since antibiotics, unlike other drugs, need to be taken for a short time only and in small quantities.
Derfor kan produktionen af nye antibiotika ikke overlades til markedskræfterne, men kræver en stærk statslig indsats inden for forskning og sundhedspolitik til gavn for folkesundheden.
Production of new antibiotics cannot follow the usual market rules, but requires strong government intervention in research and health policy for the benefit of public health.
Hvordan mener Kommissionen, at den offentlige og den private sektor kan samarbejde om at udvikle nye antibiotika, og hvordan kan man sikre den nødvendige finansiering?
How does it believe the public and private sector can work together to develop new antibiotics and how can the necessary funding be secured?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003467/2011
Question for written answer E-003467/2011
Om: Overdrevne TGV-passagerfremskrivninger
Subject: Inflated TGV passenger projections
Avelino Jesus, der indtil starten af denne måned var medlem af vurderingskommissionen for de offentligt-private partnerskaber, fra hvilken han præsenterede sin fratrædelse, bekræftede i dag i tilstedeværelse af kommissionen for offentlige arbejder i det portugisiske parlament, at "rådgiverne siger, hvad de, som laver bestillingerne, gerne vil høre", hvad angår fremskrivningerne om antallet af potentielle TGV-passagerer.
Professor Avelino Jesus, who until his resignation at the beginning of this month served on the Public-Private Partnership Evaluation Committee, has appeared before the Portuguese Parliament’s Public Works Committee.
Og han eksemplificerer: "I tilfældet med TGV-forbindelsen mellem Lissabon og Madrid siger undersøgelserne, at efterspørgslen vil være på 4,7 mio. passagerer i det første år.
On that occasion, referring to the projections of potential TGV passenger numbers, he maintained that consultants say what those who commission the studies want to hear.
Seks eller syv år derefter vil efterspørgslen ramme de 10 mio. passagerer".
To illustrate his point, he cited the example of the Lisbon to Madrid TGV line, for which studies put the demand in the first year of operation at 4.7 million passengers and six or seven years later at 10 million passengers.
Ikke desto mindre bekræftede professoren i tilstedeværelse af Kommissionen, at "efter indvielsen af strækningen Madrid-Valencia for to måneder siden viser helt nye data, at efterspørgslen i de første to måneder var på 280.000 passagerer, hvilket svarer til lidt mere end 1,5 mio. passagerer årligt, og Valencia har et større indbyggertal end Lissabon".
By way of a contrast, he mentioned very recent figures, compiled since the Madrid to Valencia route –Valencia has a bigger population than Lisbon — had entered into service two months previously: these showed that demand in the first two months had amounted to 280 000 passengers, corresponding to an annual total of just over 1.5 million.
"Undersøgelserne er udarbejdet for at retfærdiggøre projekterne" — sagde professoren — "De er blæst op i denne størrelsesorden og er radikalt anderledes end ventet".
The Professor’s conclusion was that studies are drawn up to justify projects; the figures are inflated accordingly and are radically different from what is likely to happen.
Med hensyn til at projekternes fortsættelse i høj grad afhænger af deres brugbarhed og potentielle rentabilitet (som baserer sig på antallet af potentielle passagerer),
Bearing in mind that the continuity of projects depends largely on their viability and potential profitability (based on potential passenger numbers),
Har man kendskab til disse erklæringer fra professor Avelino Jesus?
Does the Commission know about these statements by Professor Avelino Jesus?
Hvordan fortolker man dem? —
How does it view them? —
Hvilken indvirkning tror man, at overdrivelsen af fremskrivningerne om det potentielle passagerantal på TGV-ruten Lissabon-Madrid kan få på den økonomiske gennemførlighed og respektive understøttelse af den involverede offentlige investering?
How does it think that the inflated projections of potential passenger numbers on the Lisbon to Madrid TGV line might affect the economic viability of the line and the sustainability of the public investment involved?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003468/2011
Question for written answer E-003468/2011
Om: EU‑finansiering af ikkestatslige miljøorganisationer
Subject: EU funding of environmental NGOs
Kommissær de Gucht udtalte sig for nylig som reaktion på påstandene om, at EU støtter ikkestatslige miljøorganisationers kampagner imod importeret vegetabilsk olie og biobrændstofkilder fra udviklingslandene.
Commissioner de Gucht recently sought to answer allegations that the EU is funding environmental NGO campaigns against imported vegetable oil and biofuel sources from developing countries.
Som svar på påstandene udtalte kommissæren, at EU ikke støtter ngo'er i denne sammenhæng (modstand imod palmeolieindustrien), men at EU heller ikke begrænser dem.
In responding to these allegations the Commissioner said, ‘We’re not supporting NGOs for doing that [attacking the palm oil industry] but we’re also not restricting them.’
Med det støttebeløb, der tildeles ngo'er i EU's budget gennem programmet Life+ (66 millioner EUR mellem 1998 og 2009), har EU vist sin vilje til at støtte disse organisationer og deres aktiviteter, både nationalt og internationalt.
Considering the amount of funding allocated to NGOs in the EU’s budget through the LIFE+ programme (EUR 66 million between 1998 and 2009), the EU has demonstrated its desire to support these organisations and their activities, both domestically and internationally.
EU har alene i 2009 ydet over 660.000 EUR til WWF, og EU‑støtten udgjorde over 50 % af det europæiske budget for Friends of the Earth.
The EU provided more than EUR 660 000 to the WWF in 2009 alone, and EU funding accounted for more than 50 % of the European budget of Friends of the Earth.
I lyset af kommissær de Guchts udtalelser i hvilket omfang vil Kommissionen så sikre, at den støtte, der ydes til ikkestatslige miljøorganisationer, ikke anvendes til kampagner og lobbyarbejde?
In light of Commissioner de Gucht’s statements, to what extent does the Commission ensure that funds provided to environmental NGOs are not used for campaigning and advocacy work?
Kommissær de Gucht udtalte endvidere, at ikkestatslige miljøorganisationer har ret til at foretage lobbyarbejde på egne vegne.
Commissioner de Gucht also stated that environmental NGOs are entitled to lobby the EU on their own behalf.
I hvilket omfang vil Kommissionen sikre, at støtten til ngo'er ikke anvendes til lobbyarbejde rettet imod EU‑institutioner og embedsmænd?
To what extent does the Commission ensure that funding for NGOs is not used to lobby the EU institutions and officials themselves?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003469/2011
Question for written answer E-003469/2011
Cristiana Muscardini (PPE) , Licia Ronzulli (PPE) , Roberta Angelilli (PPE) , Barbara Matera (PPE) og Erminia Mazzoni (PPE)
Cristiana Muscardini (PPE) , Licia Ronzulli (PPE) , Roberta Angelilli (PPE) , Barbara Matera (PPE) and Erminia Mazzoni (PPE)
Om: "Jomfruelighedstest" i Kairo
Subject: ‘Virginity tests in Cairo’
Den 24. marts 2011 offentliggjorde dagbladene en klage fra Amnesty International om "jomfruelighedstest", som kvinder, der gik på gaden efter faldet af Mubaraks regime, angiveligt blev underkastet.
As reported by the press on 24 March, Amnesty International recently condemned the ‘virginity tests’ to which women who went to Tahrir Square in Cairo following the fall of Mubarak's regime were apparently subjected.
Militærfolk, der den 9. marts 2011 angreb en demonstration på Tahirpladsen, anholdte mindst 18 kvindelige deltagere, der senere fortalte, at de blev slået, udsat for elektriske stød og tvunget til at tage tøjet af for derefter at blive fotograferet og til slut gennemgå en "jomfruelighedstest" under trussel om at blive anklaget for prostitution.
On 9 March this year, the soldiers who charged demonstrators in Tahrir Square arrested at least 18 women participants, who subsequently told of being ‘beaten, subjected to electric shocks, forced to strip, be photographed and finally forced to undergo a “virginity test”, under threat of being accused of prostitution’.
En af dem, der havde påstået sig jomfru, men ikke resulterede at være det efter de snuskede verificeringer fra "kontrollørerne", blev efter sigende slået og udsat for elektriske stød.
One of them, who said she was a virgin and was not found to be so according to those who carried out these indecent tests, was apparently beaten and given electric shocks.
Var det blot en af de sædvanlige brutale misgerninger begået af uciviliserede soldater, eller var der tale om en af de metoder, som visse fundamentalistiske regimer har afprøvet mod anderledes tænkende?
Is this a case of the usual army brutality or of approved methods used by certain fundamentalist regimes against dissenters?
Er Kommissionen bekendt med disse kendsgerninger? 2.
whether it is aware of these incidents; 2.
Mener Kommissionen, at det, når man i egenskab af EU forsvarer værdierne ved en fri og civiliseret levevis, er ens pligt at gøre de egyptiske militærfolk bekendt med, at lignende metoder og torturer sikkert ikke kan hjælpe dem med at støtte deres anstrengelser hen imod normalisering og udvikling? 3.
whether it considers it the duty of those who uphold the values of freedom and civil society such as the European Union to make it clear to the Egyptian military that the use of such methods and torture certainly do not help support their moves towards normalisation and development; 3.
Mener Kommissionen, at det i menneskerettighedernes navn kan være på sin plads offentligt at fordømme disse mishandlinger, disse statsstøttede voldtægter og disse fysiske og psykiske former for tortur?
whether it considers it advisable, for the sake of protecting human rights, publicly to condemn this state-sponsored abuse and rape and this physical and mental torture?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003470/2011
Question for written answer E-003470/2011
Om: »Europlan«-projektet — Fastlæggelse af nationale strategiske planer på området sjældne sygdomme
Subject: EUROPLAN project — Defining national strategic plans in the rare diseases sector
Hovedformålet med »Europlan«-projektet er at udvikle de nødvendige henstillinger for, at medlemsstaterne kan definere nationale strategiske planer for at tackle de indvirkninger, som sjældne sygdomme har på de respektive nationale sundhedsplaner og på de berørte borgeres socioøkonomiske integration.
The main objective of the EUROPLAN project is to develop recommendations to enable Member States to define national strategic plans to tackle the impact of rare diseases on their respective national health plans and on the socioeconomic integration of the citizens concerned.
»Europlan«-projektet er en reel gennemførelse af en lang europæisk lovgivning vedrørende sjældne sygdomme — en lovgivning, der går helt tilbage til 1999.
The EUROPLAN project is the outcome of lengthy European legislation on rare diseases dating back to 1999.
Kort tid efter verdensdagen om sjældne sygdomme, der blev holdt den 28. februar 2011, har Den Italienske Republik endnu ikke erklæret sig villig til at oprette en national strategisk plan på området sjældne sygdomme, og i særdeleshed har den ikke været i stand til at definere følgende foranstaltninger: —
In the wake of ‘International Rare Disease Day’ on 28 February, the Italian Republic has not yet said that it is willing to introduce a strategic national plan for rare diseases and, in particular, is not in a position to decide the following measures: —
oprettelse af en national fond for sjældne sygdomme med det formål at fremme forskning i og udvikling af lægemidler mod sjældne sygdomme og sikre gratis adgang til disse lægemidler for patienter, der lider af disse sygdomme, og —
setting up a national rare diseases fund for orphan drug research and development and guaranteeing free access to such drugs for patients suffering from rare diseases; —
skattefri forskning i lægemidler mod sjældne sygdomme for at fremme forskningen på det farmaceutiske område i denne forbindelse.
exempting research into orphan drugs from taxation in order to encourage pharmaceutical research in this sector.
I denne sammenhæng bør det anføres, at manglende aktivitet på dette område uundgåeligt kommer til udtryk i større socioøkonomiske integrationsvanskeligheder for borgere, der lider af sjældne sygdomme — dels på grund af en stigning i omkostninger, der næsten udelukkende skal bæres af de berørte borgere, og dels på grund af forsinkede diagnoser.
In this context, it should be noted that lack of action in this sector is bound to impede the socioeconomic integration of citizens affected by rare diseases, whether because of the higher costs that will have to be borne almost exclusively by the citizens concerned or because of delayed diagnosis.