natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Inden for rammerne af det 22. møde mellem parterne i Montrealprotokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget, har USA, Canada og Mexico fremsat et fælles nordamerikansk forslag om at udfase brugen af hydrofluorcarboner (HFC-gasser) i tilslutning til et lignende forslag, som tidligere blev fremsat af Mikronesiens Forenede Stater.
In the framework of the Twenty-Second Meeting of the Parties to the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer, the United States, Canada and Mexico submitted a joint North American proposal to phase down the use of hydrofluorocarbons (HFCs), joining a similar one previously introduced by the Federal States of Micronesia.
I forslaget blev alle lande opfordret til at tage skridt til at reducere deres forbrug og produktion af HFC-gasser - med de udviklede landene som de førende i denne indsats, som de konsekvent har været det i forbindelse med Montrealprotokollen - hvilket ville styrke de multilaterale bestræbelser for at reducere de globale udledninger med 50 % pr. 2050 http://ozone.unep.org/Meeting_Documents/mop/22mop/MOP‑22‑5E.pdf. .
It called on all countries to take action to reduce their consumption and production of HFCs — with developed countries taking the lead in this effort, as they have consistently under the Montreal Protocol — which would bolster multilateral efforts to reduce global emissions 50 % by 2050 http://ozone.unep.org/Meeting_Documents/mop/22mop/MOP-22-5E.pdf .
Dette ændringsforslag har mødt stærk modstand fra lande som Kina og Indien, hovedsageligt på grund af, at de modtager HFC-23-kreditter gennem mekanismen for bæredygtig udvikling (Clean Development Mechanism, CDM).
This amendment has encountered strong opposition from countries such as China and India, largely due to the fact that they receive HFC-23 CDM (Clean Development Mechanism) credits.
Råder Kommissionen over en undersøgelse eller en konsekvensanalyse, som indeholder et skøn over udgifterne ved denne udfasning af HFC-gasser målt i euro pr. ton CO 2 ?
Has the Commission at its disposal a study or an impact assessment which estimates the cost of this phasing down of HFCs in terms of euros per tonne of CO 2 e?
Hvor store er de i sammenligning med de udgifter, som er påløbet for de europæiske industrier i forbindelse med Europas emissionshandelssystem?
How is this compared to the cost for the European industries incurred under the European Emission Trading Scheme?
Hvis Kommissionen ikke allerede har en, agter den da at igangsætte en sådan omkostningsanalyse?
If the Commission does not have one, does it intend to initiate such a cost analysis?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003695/2011
Question for written answer E-003695/2011
Om: Udfasning af HFC-gasser i henhold til Montrealprotokollen
Subject: Phasing down HFCs under the Montreal Protocol
Hydrofluorcarboner (HFC) er drivhusgasser, der fortrinsvis bruges til afkøling og luftkonditionering.
Hydrofluorocarbons (HFCs) are greenhouse gases used mostly in refrigeration and air conditioning.
I kølvandet på udfasningen af hydrochlorfluorcarboner (HCFC-gasser) i henhold til Montreal-protokollen forøges indførelsen af HFC-gasser på det globale og det europæiske marked i væsentlig grad.
Following the phase-out of hydrochlorofluorocarbon (HCFC) gases under the Montreal Protocol, the introduction of HFCs into the global and European market is substantially increasing.
Inden for rammerne af det 22. møde mellem parterne i Montrealprotokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget, har USA, Canada og Mexico fremsat et fælles nordamerikansk forslag om at udfase brugen af HFC-gasser i tilslutning til et lignende forslag, som tidligere blev fremsat af Mikronesiens Forenede Stater.
In the framework of the Twenty-Second Meeting of the Parties to the Montreal Protocol on Substances that Deplete the Ozone Layer, the United States, Canada and Mexico submitted a joint North American proposal to phase down the use of HFCs, joining a similar one previously introduced by the Federal States of Micronesia.
I forslaget blev alle lande opfordret til at tage skridt til at reducere deres forbrug og produktion af HFC-gasser - med de udviklede lande som de førende i denne indsats, som de konsekvent har været det i forbindelse med Montrealprotokollen - hvilket ville styrke de multilaterale bestræbelser for at reducere de globale udledninger med 50 % pr. 2050 http://ozone.unep.org/Meeting_Documents/mop/22mop/MOP‑22‑5E.pdf. .
It called on all countries to take action to reduce their consumption and production of HFCs — with developed countries taking the lead in this effort, as they have consistently under the Montreal Protocol — which would bolster multilateral efforts to reduce global emissions 50 % by 2050 http://ozone.unep.org/Meeting_Documents/mop/22mop/MOP‑22-5E.pdf .
Hvordan stiller Kommissionen sig til ovennævnte ændringsforslag?
What is European Commission's position on the amendment mentioned above?
Hvordan stiller Kommissionen sig til at gå ind i bestræbelserne for at udfase HFC-gasser?
What is the European Commission’s position on undertaking efforts to phase down HFCs?
Har Kommissionen planer om at fremlægge et lignende ændringsforslag til Montrealprotokollen og/eller et forslag i henhold til FN's rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC)?
Is the Commission planning to table a similar amendment to the Montreal Protocol and/or proposal under the United Nations Framework convention on Climate Change (UNFCCC)?
I bekræftende fald hvornår og med hvilke samarbejdspartnere?
If so, when and in cooperation with which Parties?
I benægtende fald hvorfor ikke?
If not, why ?
Hvis de internationale forhandlinger om at implementere en udfasning af HFC-gasser bryder sammen, vil Kommissionen da overveje at implementere sin egen udfasningsplan for EU?
Should international discussions on implementing a phase-down of HFCs fail, would the Commission consider implementing its own phase-down scheme for the EU?
Er Kommissionen rede til at sætte gennemførelsen af en international aftale om at udfase HFC-gasserne blandt de højest prioriterede mål for sine UNFCCC- og Montreal-protokolstrategier som et supplement til sine aktuelle afhjælpende foranstaltninger?
Is the Commission ready to place the pursuit of an international agreement to phase down HFCs among the top priorities of its UNFCCC and Montreal Protocol strategies, in order to complement its current mitigation efforts?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003696/2011
Question for written answer E-003696/2011
Om: Udfasning af HFC-gasser: indgåelse af internationale bilaterale aftaler
Subject: Phasing down HFCs: conclusion of international bilateral agreements
I lyset af Kommissionens forordning, som fastlægger visse begrænsninger for anvendelsen af internationale kreditter fra projekter, der involverer industrigasser, og som endvidere tager hensyn til det stigende internationale ønske om at tage skridt til at reducere forbruget og produktionen af hydrofluorcarboner (HFC-gasser) på verdensplan,
In the light of the Commission regulation determining certain restrictions applicable to the use of international credits from projects involving industrial gases, and taking account of the growing international momentum towards taking action to reduce consumption and production of hydrofluorocarbons (HFCs) worldwide,
har Kommissionen da overvejet eventuelle bilaterale tiltag sammen med Kina, Indien og andre lande, som har anlæg med hydrochlorfluorcarbon-22 (HCFC-22), som f.eks. Mexico, for at mindske modstanden mod en udfasning af HFC-gasserne?
Has the Commission considered any bilateral action with China, India and other countries which have hydrochlorofluorocarbon-22 (HCFC-22) installations, such as Mexico, in order to diminish opposition to an HFC phase-down?
Vil Kommissionen drøfte direkte finansiering af anlæg til destruktion af HFC-23, som ikke falder ind under planen om mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM)?
Would the Commission discuss the direct financing of facilities for the destruction of HFC-23 which are not covered under the Clean Development Mechanism (CDM) scheme?
Agter Kommissionen i lyset af den seneste udvikling at drøfte udarbejdelsen af en særlig aftale om HFC-23‑destruktion, hvorved midler, der blev fremskaffet af COP‑15 (den 15. konference for parterne i FN's rammekonvention om klimaændringer) til afbødning af og tilpasning til klimaændringerne, ville blive investeret i etableringen af et verdensomspændende EU‑finansieret system til at varetage og håndhæve destruktionen af HFC-23‑gas på anlæg, som på nuværende tidspunkt ikke er omfattet af CDM, og som ved udgangen af Kyotoprotokollens første periode også ville omfatte alle sådanne installationer?
In the light of recent developments, does the Commission intend to discuss the drafting of a special agreement on HFC-23 destruction, whereby funds provided by COP‑15 (the Fifteenth Conference of the Parties under the United Nations Framework Convention on Climate Change) for mitigation and adaptation would be invested to establish a worldwide system funded by the EU, which would provide for and enforce the destruction of HFC-23 gas in installations not included in the CDM at present and which, by the end of the first period of the Kyoto Protocol, would also include all such installations?
Ville Kommissionen være rede til at undersøge kanaliseringen af klimamidler med henblik på at bidrage til Montrealprotokollens multilaterale fond til dette specifikke formål?
Would the Commission be ready to explore channelling climate funds to replenish the Montreal Protocol Multilateral Fund for that specific purpose?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003697/2011
Question for written answer E-003697/2011
Om: Mulig finansiering til omstrukturering af sognet »San Fedele da Sigmaringa« i Rom
Subject: Possible funding for urban renewal in the Roman Parish of San Fedele da Sigmaringa
Sognet »San Fedele da Sigmaringa« er en mindre menneskelig og territorial gruppering, der er beliggende i forstæderne nordøst for Rom, og som i alt omfatter ca. 1.500 husstande.
The Parish of San Fedele da Sigmaringa is a small community of about 1 500 families on the north-eastern outskirts of Rome.
Dette område, der er kendetegnet ved geografiske og historiske særpræg, har gennemgået mange ændringer gennem tiden, og arealet, der oprindeligt var mere indskrænket, er i årenes løb blevet udvidet med tre omkringliggende kvarterer.
The area, which has distinctive geographical and historical features, has undergone many changes over time; it has, indeed, grown in size with the addition of three surrounding districts.
Alene tilstedeværelsen af industrier og håndværksvirksomheder har desværre resulteret i en omfattende forringelse af området og en fuldstændig mangel på de vigtigste tjenesteydelser for borgerne.
Unfortunately, because of the industry and craft trades based there, it has fallen into severe decay, so much so that it has nothing in the way of essential public services.
Af denne grund fremstår førnævnte sogn som det eneste samlingssted, navnlig for unge mennesker.
The parish church is consequently the only meeting-place, especially where young people are concerned.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003698/2011
Question for written answer E-003698/2011
Om: Udbredelse af bakterien Pseudomonas syringae pv. actinidiae (PSA), den såkaldte "kiwiplantebakteriekræft"
Subject: Spread of the Pseudomonas syringae pv. actinidiae (PSA) bacterium responsible for bacterial canker in kiwifruit
Pseudomonas syringae pv. actinidiae (PSA) (actinidias bakteriekræftagens) er en sygdom, der er meget farlig for dyrkning af actinidia, og som spredes i miljøet på epidemisk vis.
Pseudomonas syringae pv. actinidiae (PSA) — the causal agent responsible for bacterial canker in kiwifruit, a disease which is a severe threat to actinidia orchards — is spreading through the environment and assuming epidemic proportions.
På nuværende tekniske og videnskabelige kundskabsstadium eksisterer der desværre ikke effektive forsvarsmetoder, der gør det muligt at modvirke udbredelsen af sygdommen og forebygge de skader, den medfører.
Unfortunately, at the current stage of scientific knowledge we have no effective means of stopping the spread of the disease and preventing the damage it causes.
I Italien blev bakterien for første gang påvist i 1994 i provinsen Latina, men der er først blevet konstateret væsentlige skader på dyrkede planter i de seneste år, da sygdommen (samtidig med indførelsen af kiwisorten med gult kød) har vist sig at være yderst farlig for dyrkning af actinidia og desuden har forårsaget store skader på anlæggene.
The presence of PSA in Italy was reported for the first time in 1994, in the province of Latina, but there had been no record of it causing significant damage to crops until recently, when, coinciding with the introduction of the yellow-fleshed kiwifruit cultivar, the disease emerged as a major threat to kiwifruit production, causing serious damage to orchards.
I regionen Lazio, hvor 30 % af den samlede italienske produktion af kiwifrugter er koncentreret, har kræften hidtil ramt ca. 2.000 dyrkede ha.
In Lazio, where 30% of all Italy’s kiwifruit crop is concentrated, around 2 000 hectares of kiwifruit orchards have been affected by the canker.
Kilden til problemet lader til at være forbundet med importen af Jin Tao, der er en gul kiwisort af newzealandsk oprindelse.
The source of the problem seems to be linked to imports of the Jin Tao (‘Kiwi Gold’) cultivar, a yellow-fleshed variety from New Zealand.
På baggrund af ovenstående skal det bemærkes, at direktiv 2000/29/EF ikke foreskriver, at vegetabilsk materiale på basis af actinidia skal underkastes plantesundhedskontrol på produktionsstedet eller i oprindelseslandet, inden det overføres eller indføres til andre EU‑lande.
At present, Directive 2000/29/EC does not require actinidia plants or plant products to be subject to plant health inspections at the place of production, or in the country of origin, before being moved between EU countries or permitted to enter the EU.
På grundlag af de nylige indberetninger vedrørende udbredelsen og de store skader forårsaget af denne bakterie i Italien medtog sekretariatet for EPPO (Plantebeskyttelsesorganisationen for Europa og Middelhavsområderne) imidlertid førnævnte patogene virus på varslingslisten i 2009.
However, in the light of reports concerning the spread of , and extensive damage caused by, PSA in Italy, the secretariat of the EPPO (European and Mediterranean Plant Protection Organisation) included the pathogen in its ‘alert list’ in 2009.
Er der taget højde for en fremtidig medtagelse af førnævnte patogene virus i bestemmelserne i direktiv 2000/29/EF for at begrænse udbredelse af PSA? 2.
Would the Commission state whether there are any plans to include the pathogen in question in the provisions of Directive 2000/29/EC in future with a view to halting the spread of PSA?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003699/2011
Question for written answer E-003699/2011
Om: Europæisk observationscenter mod kønsbaseret vold
Subject: European Observatory on gender-based violence
I juni 2010 blev der oprettet et europæisk observationscenter mod kønsbaseret vold og til bistand til ofrene for misbrug for at samle pålidelige oplysninger på europæisk plan med det formål at iværksætte effektive foranstaltninger i de forskellige medlemsstater.
The European Observatory on gender-based violence and assistance to victims of abuse was set up in June 2010 for the purpose of obtaining reliable statistics at European level on the basis of which effective action could be taken in the various Member States.
I dag er 45 % af de europæiske kvinder stadig ofre for en form for vold på et eller andet tidspunkt i deres liv.
45 % of European women have been subjected to some form of violence in the course of their lives.
Ved at samle materiale i forskellige medlemsstater kan observationscentret hjælpe med at finde nye nyttige strategier, som kan udrydde selve kilden til problemet, navnlig ved at satse på opdragelse af den europæiske ungdom.
The observatory, by compiling data from the various Member States, can help identify new and constructive strategies designed to eradicate the problem by addressing its causes, and in particular by focusing on the education of young Europeans.
I denne forbindelse underskrev Kommissionen i november 2010 en samarbejdsaftale med Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder for at styrke samarbejdet mellem disse to institutioner.
Last November, the Commission signed a cooperation agreement with the European Institute for Gender Equality to ensure closer cooperation between the two institutions.
I Kommissionens meddelelse om strategien for ligestilling mellem kvinder og mænd nævnes oprettelsen af observationscentret (2010‑2015) imidlertid ikke, hvorved man har forpasset en vigtig mulighed for at fremme kendskabet til dette yderligere instrument.
However, the Commission’s communication ‘Strategy for Equality between Women and Men (2010‑15)’ makes no reference to the setting up of the observatory, thereby missing an important opportunity to promote awareness of this recent development.
Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet for at iværksætte vedvarende bevidstgørelseskampagner i hele EU i betragtning af vigtigheden af undersøgelserne fra observationscentret mod kønsbaseret vold?
Given the importance of studies carried out by the European Observatory on gender-based violence, what measures has the Commission taken to launch permanent awareness campaigns throughout the EU?
Hvordan og hvornår vil det være muligt at anvende oplysningerne fra observationscentret mod kønsbaseret vold for at undersøge omfanget af et sådant fænomen i Europa?
How and when will it be possible to use data compiled by the European Observatory on gender-based violence to ascertain the extent of the problem in Europe?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003700/2011
Question for written answer E-003700/2011
Om: Salg af selskabsdyr
Subject: Sale of pets
Af svaret på min forespørgsel til skriftlig besvarelse E‑8688/2010 af 13. oktober 2010 om dyregenetik og indavl i opdrættet af racerene dyr fremgik det, at Rådets direktiv 91/174/EØF kun bestemmer, at medlemsstaterne skal påse, at handelen med racerene dyr ikke forbydes, begrænses eller hindres af zootekniske eller genealogiske årsager, når bestemte minimumskriterier opfyldes.
In its answer to my Question E‑8688/2010 of 13 October 2010 on animal genetics and inbreeding of pure-bred animals, the Commission states that ‘Council Directive 91/174/EEC only provides that Member States shall ensure that the marketing of pure-bred animals is not prohibited, restricted or impeded on zootechnical or pedigree grounds, if certain minimum criteria are met’.
Inden for det samme politikområde er jeg blevet bekendt med, at eksempelvis i Skandinavien må hunde ikke sælges fra dyrehandler.
In the same policy area, I am informed that in the Nordic countries, for example, dogs are not allowed to be sold in pet shops.
I forbindelse med min forespørgsel af oktober 2010 og Kommissionens svar på samme vil jeg gerne stille dette opfølgende spørgsmål:
With that in mind, I should like to put these follow-up questions to my question of October 2010 and the Commission's answer:
Kender Kommissionen lovgivningen i de skandinaviske lande (Finland, Sverige, Danmark), som forbyder salget af (racerene) hunde/katte og andre selskabsdyr i supermarkeder/dyrehandler?
Is the Commission aware of legislation in the Nordic countries (Finland, Sweden, Denmark) which bans the sale of (pedigree) dogs, cats and other pets in supermarkets and pet shops?
Ville medlemsstaterne kunne gennemføre tilsvarende lovgivning?
Are the Member States allowed to adopt such legislation?
Er en sådan lovgivning i overensstemmelse med EU‑retten (eller falder denne type lovgivning måske ind under anvendelsesområdet for dommen i sagen Keck & Mithouard og den af denne dom afledte retspraksis)?
Is such legislation in accordance with European law (or does it perhaps fall within the scope of the Keck & Mithouard judgment and the case law following on from that judgment)?
Hvordan stiller Kommissionen sig til lovgivning, som forbyder salget af (racerene) hunde/katte og andre selskabsdyr i supermarkeder/dyrehandler?
What is the Commission’s view of regulations banning the sale of (pedigree) dogs, cats and other pets in supermarkets and pet shops?
Har Kommissionen allerede iværksat foranstaltninger på området, eller påtænker den at iværksætte foranstaltninger i fremtiden?
Has the Commission already taken action in this area or does it propose to do so in future?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003705/2011
Question for written answer E-003705/2011
Om: Udstedelse af eurobonds
Subject: The issue of Eurobonds
På Europa-Parlamentets plenarmøde tirsdag den 5. april foreslog formanden for Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa, hr. Verhofstadt, og formanden for De Grønne, hr. Cohn-Bendit, vedtagelse af udstedelsen af eurobonds som en politisk fundraising for europæisk vækst.
During the plenary sitting of the European Parliament on Tuesday, 5 April, Mr Verhofstadt, Chair the ALDE, and Mr Cohn Bendit, Co-Chair of the Group of the Greens, recommended the issuing of Eurobonds as a means of raising funds to stimulate growth in Europe.
Hvad er Kommissionens politik og holdning til udstedelse af eurobonds?
What is the Commission’s policy regarding the issuing of Eurobonds?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003706/2011
Question for written answer E-003706/2011
Om: Midler til gennemførelse af EU's digitale strategi
Subject: Funds for implementing the EU's digital strategy
Kommissionen har i løbet af de sidste år annonceret flere planer om digital strategi (e‑Europe, e‑Europe+, e‑Europe 2005, i2010), hvoraf den seneste er den »digitale dagsorden«.
In recent years the Commission has announced a number of digital strategy plans (e-Europe, e-Europe+, e-Europe 2005, i2010), and most recently the Digital Agenda strategy.
Endvidere er mange midler til ikt blevet tildelt ad andre veje, som f.eks. rammeprogrammerne for forskning (FPs), for konkurrenceevne og innovation (CIP) samt samhørighedsfonden og fonden for landbrugsudvikling.
In addition, many funds for ICT have been made available from other sources, such as the research framework programmes (FPs), the competitiveness and innovation programme (CIP) and the cohesion and rural development funds.
Alligevel er det vanskeligt at finde oplysninger om de tildelte budgetter, om, hvilke aktiviteter midlerne er blevet brugt til, og om, hvor meget de respektive medlemsstater har absorberet.
It is therefore very difficult to find any data on the budget allocated to these plans, the activities on which it has been spent, and the extent of take-up by the Member States.
Endvidere er der ingen tvivl om, at de store overlapninger mellem de forskellige EU‑programmer (og mellem de nationale politikker) har ført til en ikke optimal udnyttelse af EU‑midlerne.
Moreover, the large amount of overlap between the various Community programmes (and national policies) is certainly not conducive to effective use of Community funds.
Det er højst sandsynligt, at den nye strategi om EU's »digitale dagsorden« vil blive konfronteret med lignende problemer.
The EU’s new Digital Agenda strategy is very likely to face similar problems.
Hvilke fællesskabsmidler er blevet brugt på udviklingen af ikt i EU fra 2000 til i dag, og gennem hvilke programmer?
Can the Commission say how much Community funding, and from which programmes, has been spent by the EU for ICT development, from 2000 to the present?
Hvordan er disse midler blevet fordelt mellem EU‑medlemsstaterne?
How were these funds allocated to the Member States?
Hvilke midler er blevet øremærket til den »digitale dagsorden«?
What funds have been earmarked for the Digital Agenda?
Hvordan vil man sikre den bedst mulige udnyttelse af midlerne, og hvordan vil man sikre den størst mulige synergi med andre fællesskabsaktioner og med de nationale politikker vedrørende ikt?
How will the Commission ensure that they are being used as well as possible and producing the greatest possible synergies with other Community actions and with national policies on ICT?