natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvor stor en procentdel af budgetmidlerne til dette program angår forskere (aktiviteter under programmet), som direkte eller indirekte beskæftiger sig med emnerne ITER og/eller atomkraft og atomforskning?
What percentage of the budget for this programme goes to researchers (programme activities) directly or indirectly working on Iter and/or nuclear power and nuclear research?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-008006/2011
Question for written answer P-008006/2011
Om: Den Europæiske Unions Solidaritetsfond — anmodning om presserende oplysninger om dossieret vedrørende den oversvømmelse, der ramte den italienske region Veneto i november 2010
Subject: European Union Solidarity Fund (EUSF) — Urgent request for information regarding the floods in the Veneto region in November 2010
Under henvisning til den italienske stats ansøgning til Kommissionen om aktivering af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUS) til fordel for regionen Veneto som følge af oversvømmelsen i november 2010 og under henvisning til min tidligere forespørgsel P‑006686/2011 beder jeg Kommissionen belyse yderligere nye aspekter.
Following on from my previous Written Question P‑006686/2011, I am writing to request further information concerning Italy’s application for EUSF funds after the floods in the Veneto region in November 2010.
Er de supplerende oplysninger, som de italienske myndigheder er blevet bedt om (oplysninger, som Kommissionen omtaler i sit svar på den tidligere forespørgsel, og som er nødvendige til at fremme proceduren til vurdering af berettigelsen af ansøgningen om aktivering af EUF til fordel for Veneto), nået frem til Kommissionens ansvarlige kontorer?
Has the relevant Commission department received the additional information (to which the Commission refers in its answer to my previous written question) which it requested from the Italian authorities in order to take a final decision on the application for EUSF funds for the Veneto region?
Hvornår nåede de i givet fald frem?
If so, when did it receive the information?
Er de blevet vurderet som værende tilstrækkeligt udtømmende til, at Kommissionen kan udtale sig endeligt?
Was the information sufficiently detailed to allow the Commission to take a final decision?
Hvilke nye problemer er der eventuelt opstået?
What further problems have emerged, if any?
Hvornår forventer Kommissionen at kunne udtale sig om dette dossier?
When does the Commission expect to be able to make a decision on the application?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-008007/2011
Question for written answer P-008007/2011
Om: Tilbage til Maastricht for at redde Europa
Subject: Going back to Maastricht to save Europe
Den portugisiske presse (Expresso den 20. august 2011) har offentliggjort et forslag om oprettelse af en fond til at redde euroområdet, som jeg med behørig tilladelse delvist gengiver:
The Portuguese newspaper Expresso of 20 August 2011 published a proposal for establishing a Fund to save the eurozone, and I have been given permission to reproduce part of it here:
»Successive tiltag er blevet vedtaget af de europæiske ledere for at prøve at modstå det øgede pres fra markederne på renterne og likviditeten af gælden i euroområdet.
‘European leaders have taken successive measures to try to contain the increasing market pressure on the interest rates and debt liquidity of the euro area countries.
Spørgsmålet om de offentlige gældsposter er ikke længere kun et problem for de periferiske lande, men et problem, der vedrører alle og kræver en samlet løsning.
This is no longer a problem of the peripheral countries; it is now everyone’s problem and one that requires a joint solution.
Gælden for landene i euroområdet beløber sig ifølge ECB til 8 mia. EUR, et beløb svarende til 85 % af BNP i disse stater.
According to the ECB, euro area countries’ debt totals roughly EUR 8 trillion, which equates to 85 % of the GDP of these States.
Maastrichttraktaten fastsatte grænse for den offentlige gæld på 60 % af BNP som maksimumgarantien for medlemsstaternes solvens.
The Maastricht Treaty set the debt ceiling at 60 % of GDP, the maximum guarantee of Member States’ solvency.
Burde euroområdet ikke via en enhedsfond gensidiggøre hele gælden for de medlemslande, som overskrider referenceværdien i Maastrichttraktaten på 60 % af BNP (værdien kunne evt. fastsættes til 50 % af BNP for de kommende tre år for at skabe en margin)?
Should the euro area not pool all the debt of its Member States in a single Fund that exceeds the Maastricht threshold — the 60 % of GDP (to allow some leeway over the next 3 years, this threshold should perhaps be set at 50 % of GDP).
I modsætning til de fortsatte udstedelser af obligationer skulle denne enhedsfond være lukket til en værdi af 3,3 mia. EUR, garanteret ikke af staterne individuelt, men af EU's budget i det forhold, som svarer til medlemmerne af eurogruppen, og med en forlænget frist på 35 til 40 år.
Instead of continually issuing bonds, this Fund would be closed — a one-off — for EUR 3.3 trillion, which would be guaranteed not by the States individually but by the budget of the European Union in a ratio corresponding to the Eurogroup members and over an extended timeframe of 35 to 40 years.
Hver stat ville skulle betale tilbage til fonden efter en årsplan under strafansvar for nedsættelse i de fra EU skyldige beløb.
Each State would have to pay back the Fund in accordance with an annual plan; otherwise the outstanding amounts would be deducted from what they would receive from the EU.
Det ville have den indlysende fordel, at den rente som skal betales, ville være meget lavere.
The obvious advantage would be that the interest rate levied would be much lower.
Når de førnævnte forskrifter iværksættes, konstaterer vi, at fonden ville have gæld fra Italien (34 %), Tyskland (26 %), Frankrig (20 %), Grækenland (7 %), Belgien (5 %), Spanien (3 %), Irland (3 %), Portugal (2 %) og marginalt fra Nederlandene, Østrig og Malta.
If the aforementioned ideas are applied, we can see that the Fund would hold the debts of Italy (34 % of the Fund), Germany (26 %), France (20 %), Greece (7 %), Belgium (5 %), Spain (3 %), Ireland (3 %), Portugal (2 %) and marginally those of the Netherlands, Austria and Malta.
Hver medlemsstat ville være ansvarlig som udsteder af gæld til en værdi af 50 % af landets BNP, og euroområdets gæld som helhed ville beløbe sig til 35 % af BNP.
In this scenario, each Member State would be responsible for and the issuer of debt amounting to 50 % of its GDP and the euro area as a whole would have debt levels of roughly 35 % of its GDP.
Fonden skulle fortrinsvis opkøbe gæld tilhørende EU's banker, for at disse atter kommer til at støtte økonomien.
The Fund should preferably buy debt belonging to EU banks, thus creating the conditions for them to get back to supporting the economy.
Og med den fordel, at det ikke ville være nødvendigt at forpligte investorerne til at trække fra i gældens kapital, ville dette nedslag resultere i en voldsom reduktion af renterne.«
Moreover, the advantage would be that investors would not be compelled to reduce the principal of the debt, as such a reduction would cause interest rates to nosedive.’
Hvad mener Kommissionen om dette forslag?
What does the Commission think of this proposal?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-008008/2011
Question for written answer P-008008/2011
Om: Forordning om credit default swaps
Subject: Credit Default Swap Regulation
I 2010 offentliggjorde Kommissionen et forslag til forordning om short selling og visse aspekter af credit default swaps.
In 2010, the European Commission published a proposal for a regulation on short selling and certain aspects of credit default swap.
Denne forordning dækker kun købssiden af markedet for credit default swaps.
This regulation only covers the buy side of the credit default swap (CDS) market.
Finanskrisen og navnlig AIG's fald viste de systemiske risici, der er forbundet med salgssiden af markedet for credit default swaps.
The financial crisis, and especially the fall of AIG, demonstrated the systemic risks related to the sell side of the CDS market.
Forordningen om credit default swaps ser i øjeblikket bort fra dette aspekt af markedet for credit default swaps.
This aspect of the CDS market is currently ignored by the regulation on CDS.
EMIR-forordningen (»forordningen om europæisk markedsinfrastruktur«) vil forbedre clearingen af derivater, herunder credit default swaps.
The EMIR regulation will improve the clearing of derivatives, including CDS.
Alligevel ville størstedelen af markedet for credit default swaps, navnlig den del, der blev handlet af AIG, sandsynligvis være blevet anset for ikke at kunne cleares på grund af disse produkters manglende likviditet, så disse produkter vil fortsat blive handlet uden en ordentlig lovgivning.
Nevertheless, most of the CDS market, and in particular those traded by AIG, would probably have been considered as non-clearable due to the lack of liquidity of these products, so these products will continue to be traded without proper regulation.
Undersøgelser viser, at købere af beskyttelse er regulerede finansielle institutioner, der er underlagt forordningen om kapitalkrav, mens sælgere af beskyttelse for det meste er fond-forvaltere og hedge fond-forvaltere — enheder, der ikke er omfattet af forordningen om kapitalkrav.
Studies indicate that buyers of protection are regulated financial institutions subject to capital requirements regulation, whereas sellers of protection are mostly funds managers and hedge funds — entities not covered by capital requirements regulation.
Da det er meningen, at credit default swaps skal dække risikoen for misligholdelse, ligesom forsikring, ville det så ikke være hensigtsmæssigt at underlægge sælgerne af credit default swaps passende kapitalkrav for at sikre deres solvens i tilfælde af en kredithændelse?
As CDS are supposed to cover a risk of default, like insurance, would it not be appropriate to make the sellers of CDS subject to adequate capital requirements in order to guarantee their solvency in case of credit event?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-008009/2011
Question for written answer P-008009/2011
Om: Diskriminerende foranstaltninger mod rumænske arbejdstagere i Spanien
Subject: Discriminatory measures against Romanian workers in Spain
Antallet af rumænske statsborgere, som opholder sig permanent i Spanien, er fra den 1. januar 2006 til den 1. januar 2010 steget fra 388 000 til 823 000.
The number of Romanian citizens permanently residing in Spain has risen from 388 000 on 1 January 2006 to 823 000 on 1 January 2010.
Selv om denne foranstaltning ikke vil få nogen betydning for rumænere, som allerede arbejder lovligt i Spanien, krænker den ikke desto mindre de rumænske arbejdstageres frie bevægelighed.
While the measures does not apply to Romanians already legally employed in Spain, it affects the free movement of Romanian workers.
Således skal rumænere, som fremover ønsker at arbejde i Spanien, ansøge om en arbejdstilladelse, i det mindste indtil 31. december 2012.
From now on, Romanians seeking employment in Spain will be required to apply for a work permit, and this will be the case at least up to 31 December 2012.
Som EU‑kommissær László Andor har anført, er en begrænsning af de europæiske arbejdstageres frie bevægelighed ikke svaret på den høje arbejdsløshed: Man burde snarere fokusere på at skabe nye arbejdspladser.
As Commissioner Andor has said, restricting the free movement of European workers is not an appropriate response to high unemployment: it makes far more sense to concentrate on creating new job opportunities.
Kan Kommissionen oplyse, hvilke konkrete foranstaltninger den agter at træffe for at fjerne hindringerne for de rumænske arbejdstageres frie bevægelighed, og navnlig for at genåbne det spanske arbejdsmarked for dem?
Can the Commission state what concrete measures it proposes for eliminating the barriers to the free movement of Romanian workers and, in particular, securing the reopening of the Spanish labour market to workers from Romania?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-008013/2011
Question for written answer P-008013/2011
Om: Forordning om credit default swaps og Den internationale Swapdealer-forenings (ISDA) rolle
Subject: Credit default swap regulation and role of the International Swaps and Derivatives Association (ISDA)
Krisen i euroområdet understreger de potentielle systemiske konsekvenser af en statslig udsteders misligholdelse.
The eurozone crisis is highlighting the potentially systemic consequences of a default by a sovereign issuer.
En misligholdelse af denne art ville sandsynligvis udløse de credit default swap-kontrakter, der er udstedt for denne statsgæld, hvilket kunne føre til uventede tab for de finansielle institutioner.
A default of this kind would probably trigger the credit default swap contracts issued on that sovereign debt, which could lead to unexpected losses for financial institutions.
Opgaven med at afgøre, hvad der udgør en statslig kredithændelse, er i øjeblikket overladt til en faglig sammenslutning, ISDA, der har deltagelse af de største investeringsbanker.
The task of determining what constitutes a sovereign credit event is currently left to a professional association, the ISDA, which brings together the main investment banks.
Følgende selskaber er medlemmer med stemmeberettigelse i det udvalg, der har ansvaret for at afgøre, om der er indtrådt en statslig kredithændelse: Bank of America/Merrill Lynch, Barclays, BNP Paribas, Crédit Suisse, Deutsche Bank, Goldman Sachs, JPMorgan Chase Bank, N.A., Morgan Stanley, Société Générale, UBS, BlackRock (Third Term Non-dealer), BlueMountain Capital (Second Term Non-dealer), Citadel Investment Group, LLC (First Term Non-dealer), D.E. Shaw Group (First Term Non-dealer) og Rabobank International (Second Term Non-dealer).
The following companies are voting members of the committee responsible for determining whether a sovereign credit event has occurred: Bank of America/Merrill Lynch, Barclays, BNP Paribas, Crédit Suisse, Deutsche Bank, Goldman Sachs, JPMorgan Chase Bank, N.A., Morgan Stanley, Société Générale, UBS, BlackRock (Third Term Non-dealer), BlueMountain Capital (Second Term Non-dealer), Citadel Investment Group, LLC (First Term Non-dealer), D.E. Shaw Group (First Term Non-dealer) and Rabobank International (Second Term Non-dealer).
Mener Kommissionen, at disse aktører er i stand til at træffe en objektiv afgørelse, da de alle har en klar interessekonflikt på grund af de stillinger, de indtager på markedet?
Does the Commission consider that these actors are in a position to take an objective decision, given that they all have clear conflicts of interest by virtue of the positions they take on the markets?
Anser Kommissionen det for at være hensigtsmæssig at lade investeringsbanker afgøre, hvad der udgør en statslig kredithændelse?
Does the Commission regard it as appropriate to let investment banks decide what constitutes a sovereign credit event?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-008064/2011
Question for written answer P-008064/2011
Om: Prisstigning på energisparepærer
Subject: Price increase in energy-saving light bulbs
Samtidig med forbuddet mod 60 W pærer pr. 1. september 2011 har elpæreproducenten Osram forhøjet priserne på energisparepærer.
Just as the ban on 60 watt light bulbs came into force on 1 September 2011, lighting manufacturer Osram also increased its prices for energy-saving light bulbs.
Den ekstraordinære prisforhøjelse blev begrundet med en prisstigning på såkaldte sjældne jordarter, som er nødvendige som råstof.
The reason given for the huge price increase was a price rise in rare earth metals, which are required as a raw material.
Mener Kommissionen, at der er sikret fri konkurrence på området energisparepærer i EU?
In the Commission's view, can free competition for energy-saving light bulbs in Europe be guaranteed?
Energikommissær Günther Oettinger sagde i marts i forbindelse med en mundtlig forespørgsel om dette emne i Parlamentets plenarforsamling i Strasbourg, at han ville lade foretage en undersøgelse af sundhedsrisici hos børn i forbindelse med energisparepærer.
In response to an oral question at the plenary session of Parliament in Strasbourg in March, the Commissioner for energy, Günther Oettinger, announced that there would be an investigation into the potential health risks to children posed by energy-saving light bulbs.
Hvornår kan der forventes et resultat heraf?
When are the results likely to appear?
Overvejes det at revidere forordningen om glødepærer, som er omstridt i hele EU?
Does the Commission intend to revise the light bulbs regulation, which has sparked controversy throughout the EU?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-008065/2011
Question for written answer P-008065/2011
Om: Koncernen Expedias tilsidesættelse af fællesskabsretten
Subject: Infringement of Community law by Expedia group
I starten af 2011 anlagde den franske sammenslutning af hotelejere, restauratører, cafeejere og beværtere (SYNHORCAT) sag mod koncernen Expedia ved Tribul de Commerce de Paris (handelsretten i Paris).
In early 2011, the French national union of hoteliers, restaurateurs, bar owners and caterers (Synhorcat) filed a lawsuit before the Commercial Court of Paris against the companies belonging to the Expedia group.
Koncernen Expedia omfatter ud over online rejsebureauet Expedia websiderne Anyway.com, Hotels.com, Hotwire, Egencia (forretningsrejser), TripAdvisor og Classic Custom Vacations og er i dag etableret i 18 lande, heraf 10 EU‑medlemsstater.
The Expedia group includes — in addition to the online travel agency Expedia — the following websites: Anyway.com, Hotels.com, Hotwire, Egencia (business travel), TripAdvisor and Classic Custom Vacations, and is currently present in 18 countries, including 10 EU countries.
TripAdvisor anklages for at sende en stor del af sine 40 mio. månedlige besøgende videre til Expedias og Hotels.coms reservationssider.
TripAdvisor is accused of sending many of its 40 million monthly visitors to the reservation sites Expedia and Hotels.com.
Sidstnævnte sender dernæst via meget tvivlsomme og omstridte metoder kunderne til deres hotelpartnere, som de opkræver pæne provisioner af.
These sites, using very questionable and controversial methods, then direct clients to their partner hotels, from which they take tidy commissions.
Desuden angives de hoteller, der ikke er partnere, systematisk som fuldt bookede på webstedet, selv om det størstedelen af tiden ikke er tilfældet, til stor skade for forbrugeren, men også for mange europæiske hotelejere.
Furthermore, non-partner hotels are systematically shown to be fully booked on the site when most of the time this is not the case, to the detriment of consumers but also of many European hoteliers.
Koncernen Expedia anklages således for urimelig handelspraksis, falsk nedsættelse af taksterne og falske oplysninger om ledige værelser på hotellerne.
The Expedia group is thus being charged with unfair trading policies, false discounts and false information on the availability of hotels.
Helt usædvanligt har den franske stat tilsluttet sig SYNHORCAT's klage, hvilket er et udtryk for tvistens betydning.
Unusually, the French Government has joined forces with Synhorcat in its complaint, thereby demonstrating the importance of the dispute.
Tribunal de commerce de Paris afsiger dom den 4. oktober i år.
The Commercial Court of Paris will deliver its judgment on 4 October 2011.
Når man ved, at over 150 mio. EURpæere reserverer deres ferie på internettet, og eftersom Expedia, der er det største websted for hotelreservationer i verden, har genopkøbt TripAdvisor, der er det førende websted i verden om hotelrådgivning, bedes Kommissionen oplyse følgende: —
In the knowledge that over 150 million Europeans book their holidays online, and given that Expedia, the world's No 1 hotel reservation site, has bought out TripAdvisor, the world's No 1 hotel review site, can the Commission say whether: —
Agter den at indlede en undersøgelse af koncernen Expedias praksis for at beskytte de europæiske forbrugere på grundlag af mistanken om koncernen Expedias krænkelse af artikel 101 og 102 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og direktiv 2005/29 om urimelig handelspraksis? —
it intends to open an investigation into the practices of the Expedia group in order to protect European consumers, on the basis of suspected violation by the Expedia group of Articles 101 and 102 of the Treaty on the Functioning of the European Union and Directive 2005/29 on unfair commercial practices; —
Agter den at indføre tilpassede redskaber, så en klage, der indgives på nationalt plan, men som vedrører det europæiske område, i fremtiden systematisk gøres til genstand for en undersøgelse i Kommissionen?
it intends to establish the appropriate tools to ensure that, in future, any complaint that is filed at the national level but concerns an EU‑wide matter is systematically investigated by the Commission?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-008066/2011
Question for written answer P-008066/2011
Den tyske kansler Angela Merkel mødtes under sit seneste besøg i Serbien den 23. august 2011 med Serbiens præsident Boris Tadic.
On her recent visit to Serbia on 23 August 2011, the German Chancellor, Angela Merkel, met the Serbian President, Boris Tadić.
Den tyske kansler sagde, at Serbiens fremtid ligger i EU.
The German Chancellor mentioned that the future of Serbia is within the European Union.
Hun lykønskede Serbien med den nylige anholdelse af to mistænkte for krigsforbrydelser, Ratko Mladic og Goran Hadzic, og deres oversendelse til Haag, hvilket var en forudsætning for, at Serbien kunne få kandidatstatus.
She also congratulated Serbia on the recent arrest of two key war-crimes suspects, Ratko Mladić and Goran Hadžić, and their extradition to The Hague — which was a precondition for Serbia to be granted candidate status.
Angela Merkel fremsatte imidlertid også en række betingelser i forbindelse med Kosovo, som Serbien skal opfylde, hvis landet ønsker at blive anerkendt som EU‑kandidat i år.
However, Angela Merkel also stipulated a set of conditions regarding Kosovo, which Serbia must fulfil if it wants to receive candidate status this year.
Navnlig understregede hun, at »hvis Serbien ønsker at opnå kandidatstatus, bør landet genoptage dialogen med Kosovo og opnå resultater i denne dialog, give EULEX mulighed for at arbejde i alle regioner i Kosovo og afskaffe de parallelle forvaltningsstrukturer, som stadig findes i det nordlige Kosovo« (f.eks. postkontorer, skoler og kommunalforvaltning).
Specifically, she said that, if Serbia wants to achieve candidate status, it should resume dialogue with Kosovo and achieve results in that dialogue, enable EULEX to work in all regions of Kosovo, and abolish its parallel administrative structures still operating in northern Kosovo, such as post offices, schools and municipal administrations.
Hvad er Kommissionens holdning til de betingelser, som Angela Merkel for nylig opstillede for Serbien?
What is the Commission’s position on the conditions that Angela Merkel recently set for Serbia?
Betyder disse betingelser, at der fastsættes en dato for indledning af forhandlinger mellem Serbien og Kosovo?
Do these conditions mean that a date will be set for the opening of negotiations between Serbia and Kosovo?
Er afskaffelsen af disse parallelle forvaltningsstrukturer en forudsætning for, at Serbien kan få kandidatstatus i år, og endnu vigtigere, for at landet kan blive medlem af EU?
Is the abolition of these parallel administrative structures a prerequisite for Serbia obtaining candidate status this year and, more importantly, for it to join the EU?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-008067/2011
Question for written answer P-008067/2011
Om: VP/HR — Menneskerettighederne i Gambia og Cotonouaftalen
Subject: VP/HR — Human rights in The Gambia and the Cotonou Agreement