natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I dokumentet KOM(2010)0682 har Kommissionen i kapitel 1.1 — Prioriteringer for styrkelsen af flexicuritys fire bestanddele — brugt et hidtil ukendt begreb for ansættelseskontrakter, nemlig »tidsubestemte kontrakter«.
In Part 1.1 (Priorities for reinforcing the four components of flexicurity) of its communication COM(2010)682, the Commission has used a hitherto unknown term for employment contracts: ‘open-ended contractual arrangements’.
Dette begreb rummer enorme fortolkningsmuligheder og er hidtil ikke blevet anvendt i den europæiske arbejdsret.
This choice of term leaves a very wide margin for interpretation and has hitherto not been used in European employment law.
Hvordan definerer Kommissionen en »tidsubestemt kontrakt«?
How would the Commission define ‘open-ended contractual arrangements’?
Hvorved adskiller denne kontraktform sig fra andre ansættelseskontrakter, navnlig standardansættelseskontrakten (forskriftsmæssig og af ubestemt varighed)?
What is the difference between this form of contract and other employment contracts, in particular the standard employment contract (conventional and for an unlimited period)?
Hvilke rettigheder bliver indskrænket eller reduceret med den nye kontraktform?
What rights will be restricted or reduced by this new form of contract?
Hvilke arbejdstagerrettigheder skal ikke mere gælde ved denne nye kontraktform, »tidsubestemt kontrakt«, sammenlignet med standardkontrakten (forskriftsmæssig og af ubestemt varighed)?
What rights of employees are no longer to apply with these new ‘open-ended contractual arrangements’ when compared with standard contracts (conventional and for an unlimited period)?
Når Kommissionen anbefaler »tidsubestemte kontrakter«, gør den så op med princippet om lige løn for lige arbejde på samme sted?
In promoting ‘open-ended contractual arrangements’, is the Commission revoking the principle that the same salary should be paid for the same work in the same place?
Hvis nej, hvilken funktion skal denne nye kontraktform så opfylde?
If not, what is the purpose of this new form of contract?
Når Kommissionen anbefaler denne nye kontraktform, ser den så bort fra, at standardansættelseskontrakten både er den arbejdsmodel, der nyder mest støtte og også udgør grundlaget for den europæiske arbejdsret?
In promoting this new form of contract, is the Commission abandoning the standard employment contract, which is both the most popular employment model and the basis of European employment law?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003026/2011
Question for written answer E-003026/2011
Om: Innovative finansieringsinstrumenter: revolverende fonde — præcisering af begrebet omsætning
Subject: Innovative funding instruments: revolving funds — clarification of the definition of take-up
Kommissionen understreger i forskellige aktuelle meddelelser, hvor vigtigt det efter dens mening er at støtte brugen af nye finansieringsinstrumenter.
In various recent communications, the Commission has highlighted the importance of promoting the use of new funding instruments.
Således skal medlemsstaterne og regionerne især i højere grad anvende samtlige former for finansiering med tilbagebetaling.
In particular, Member States and regions are encouraged to make greater use of all forms of repayable funding.
Der kan tænkes forskellige kombinationer af rentetilskud med lån eller andre finansieringsformer med tilbagebetaling.
Various combinations of interest subsidies with loans or other forms of repayable funding are conceivable.
For at skabe mulighed for en kvalificeret diskussion om dette emne — navnlig i forbindelse med den kommende revision af forordningerne for den næste støtteperiode for EU's strukturfonde 2014‑2020 og gennemførelsen af disse i medlemsstater og regioner — mener jeg, det bl.a. er nødvendigt at afklare følgende spørgsmål:
In order, inter alia , to pave the way for an informed debate on this issue in view of the forthcoming review of regulations for the next EU structural funds period 2014‑2020 and their implementation in the Member States and regions, I believe that it is necessary to clarify an important question relating to the time that borrowed funds take to return.
Denne tilbagebetaling bestemmer omvendt fondens mulige årlige transaktionsvolumen.
This speed of return determines a fund’s maximum annual volume of transactions.
Er det korrekt, at en revolverende fond efter Kommissionens opfattelse anses for omsat, så snart de penge, der er indeholdt i fonden, har været komplet »udlånt«, uafhængigt af, om og i hvilket omfang de er betalt tilbage til fonden?
Is it correct that, in the Commission's view, a revolving fund can be considered to have been fully taken up if the money contained in the fund has been fully borrowed once, regardless of whether any (and how much) money has been paid back into the fund?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003027/2011
Question for written answer E-003027/2011
Georgios Papastamkos (PPE) og Georgios Koumoutsakos (PPE)
Georgios Papastamkos (PPE) and Georgios Koumoutsakos (PPE)
Om: Sikringssystem af græske tunge køretøjer, som foretager transport på europæisk og international grund
Subject: Insurance premiums for Greek lorries used for trans-European and international transport
Ifølge en anklage fra forbundet for internationale transportlastchauffører i Grækenland er minimumsprisen i Grækenland for forsikring af tunge køretøjer, som foretager international transport, langt højere end den pris, deres kolleger fra andre EU‑medlemsstater betaler, og endda langt højere end den sum, deres græske kolleger betaler for at køre indenlandsk transport.
According to the Greek Federation of International Road Transport Operators, the minimum insurance premium for lorries used for international transport operations is much higher than that paid by their counterparts in other EU Member States or that paid by Greek counterparts engaged in domestic transport operations.
Denne situation skyldes den eksisterende lovgivningsramme i Grækenland samt, at der kun findes ganske få forsikringsselskaber, som yder denne form for forsikring, med det resultat til følge, at de græske lastbilchauffører ikke har et alternativt valg.
This situation is the result of the existing legal framework in Greece and the existence of very few companies providing such insurance cover, leaving Greek transport operators with no alternative options.
Det skal bemærkes, at i henhold til statistiske oplysninger er procentdelen for færdselsuheld med græske tunge køretøjer meget lille i forhold til tunge køretøjer fra andre EU‑lande.
At the same time, statistics show that Greek lorries have a very low road accident record compared with those from other Member States
På baggrund af ovennævnte bedes Kommissionen oplyse følgende: 1.
In view of this: 1.
Er Kommissionen bekendt med de forhold, som er gældende på det græske marked for forsikring til dækning af græske tunge køretøjer, som udfører europæisk eller international transportkørsel? 2.
Is the Commission aware of the situation in the Greek insurance sector with regard to insurance cover for Greek lorries used for trans-European or international transport? 2.
Vurderer Kommissionen, at de ekstremt høje forsikringsomkostninger i Grækenland kan være et produkt af en praksis, som er i strid med konkurrencelovgivningen? 3.
Does it consider that the exceptionally high insurance premiums in Greece could be the result of infringements of competition law? 3.
Mener Kommissionen, at de pågældende forhold stiller de græske chauffører i en dårligere position end deres kolleger fra andre EU‑medlemslande? 4.
Does it agree that this is placing Greek transport operators at a serious disadvantage compared with their counterparts in other Member States? 4.
Eftersom der med hensyn til forsikringssummen er konstateret en markant forskel mellem de respektive EU‑medlemslande (250 EUR i Bulgarien, 500 EUR i Spanien, 650 EUR i Rumænien, 2 000 EUR i Tyskland, 4 500 i Grækenland), finder Kommissionen det da hensigtsmæssigt at gribe ind med henblik på en rationalisering af størrelsen af forsikringssummen, som chaufførerne af de tunge køretøjer, som udfører international transport, betaler?
Does it consider that it should intervene in order to rationalise insurance premiums paid by transport operators in respect of lorries used for international transport, given the enormous disparities between the Member States (EUR 250 in Bulgaria, EUR 500 in Spain, EUR 650 in Romania, EUR 2 000 in Germany, EUR 4 500 in Greece)?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003028/2011
Question for written answer E-003028/2011
Om: Forskelsbehandling af græske transportvirksomheder i strid med interimsaftalen om handel og handelsrelaterede anliggender mellem EU og Serbien
Subject: Discrimination against Greek carriers in violation of the EU‑Serbia Interim Agreement on Trade and Trade-Related Matters
I henhold til artikel 34, stk. 3, i de generelle bestemmelser i interimsaftalen om handel og handelsrelaterede anliggender mellem EU og Serbien: »Parterne afholder sig fra alle ensidige foranstaltninger, som indebærer forskelsbehandling mellem Fællesskabet og serbiske transportvirksomheder eller køretøjer.
Article 34, paragraph 3, of the general provisions of the EU‑Serbia Interim Agreement on Trade and Trade-Related Matters states that: ‘The Parties shall refrain from taking any unilateral action that might lead to discrimination between Community carriers or vehicles and carriers or vehicles from Serbia.
Hver kontraherende part træffer alle nødvendige foranstaltninger for at lette vejtransporten til eller igennem den anden kontraherende parts område«.
Each Contracting Party shall take all steps necessary to facilitate road transport to or through the territory of the other Contracting Party.’
Selvom den omtalte aftale tydeligt foreskriver, at der ikke må foregå forskelsbehandling mellem Fællesskabet og serbiske transportvirksomheder, er der inden for den seneste tid blevet konstateret en række tilfælde af skattepålæggelser, hvor de serbiske myndigheder har pålagt transportvirksomheder fra Grækenland, som transporterer varer i transit gennem Serbien fra eller til et andet EU‑medlemsland, at betale enten »Foreign Goods Vehicle Tax« eller »Foreign Large Vehicles Fee«.
Even though the agreement expressly provides for non-discrimination between Community and Serbian carriers, a series of cases have been recorded recently in which the competent Serbian authorities have imposed the ‘Foreign Goods Vehicle Tax’ or the ‘Foreign Large Vehicles Fee’ on carriers based in Greece and carrying goods in transit through the territory of Serbia to or from another EU Member State.
Eftersom denne praksis er en direkte forskelsbehandling mellem Fællesskabet og serbiske transportvirksomheder, og eftersom den er i strid med de generelle bestemmelser i ovennævnte artikel 34, stk. 3, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: —
Given that this practice discriminates between EU and Serbian carriers and is incompatible with the abovementioned Article 34, paragraph 3, of the General Provisions, will the Commission say: —
Er Kommissionen bekendt med ovennævnte sag?
Is it aware of these incidents?
Har Kommissionen i benægtende fald til hensigt at undersøge sagen nærmere? —
If not, does it intend to investigate them? —
Har der førhen været lignende klager over forskelsbehandling og »ulovlige« afgifter og skatteopkrævninger til transportvirksomheder fra andre EU‑medlemsstater? —
Have there been similar complaints from Member States other than Greece about discriminatory behaviour and the ‘illegal’ imposition of taxes and fees on carriers? —
Har Kommissionen til hensigt at rejse spørgsmålet over for de ansvarlige serbiske myndigheder?
Will it raise this matter with the competent Serbian authorities?
Hvordan agter Kommissionen, at sikre en effektiv gennemførelse af interimsaftalen om handel og handelsrelaterede anliggende mellem Fællesskabet og Serbien, uden at transportvirksomhederne fra Fællesskabet udsættes for en form for forskelsbehandling?
How will it ensure the effective implementation of the EU‑Serbia Interim Agreement on Trade and Trade-Related Matters, without Community carriers suffering discrimination?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003029/2011
Question for written answer E-003029/2011
Om: Nye anholdelser af journalister i Tyrkiet
Subject: Fresh arrests of journalists in Turkey
Hvad vil den gøre for at konfrontere de tyrkiske myndigheder med deres seneste anholdelser af seks journalister?
In view of this, what action will the Commission take in response to the arrest of six journalists in a fresh clampdown by the Turkish authorities?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003031/2011
Question for written answer E-003031/2011
Om: Voldelige uroligheder i Yemen
Subject: Violent unrest in Yemen
Ifølge den elektroniske udgave af Kathimerini den 15. marts har mere end 30 personer mistet livet under sammenstød mellem regeringsfjendtlige og regeringsvenlige kræfter i forbindelse med demonstrationerne for præsident Ali Abdullah Salehs afsked.
According to the online edition of Kathimerini of 15 March, over thirty people have died in fighting between anti-government and pro-government forces during demonstrations calling for the resignation of President Ali Abdullah Saleh.
Borgerne i Yemen gør opstand mod fattigdommen i landet.
The people of Yemen are rising up in protest against poverty in the country.
Ifølge medierne bekymrer den udbredte korruption, den enorme arbejdsløshed og fattigdommen, hvor 40 % af befolkningen lever for to USD eller mindre om dagen, og hvor en tredjedel lider af kronisk underernæring, i kombination med det faktum, at Yemens nuværende præsident nu har styret landet gennem 32 år, helt sikkert borgerne i EU med hensyn til legitimiteten af dette?
As reported in the press, Yemen suffers from widespread corruption, massive unemployment and poverty, with 40 % of the population living on USD 2 a day or less and one-third suffering from chronic malnutrition; combined with the fact that the current President of Yemen has ruled the country for the past 32 years, EU citizens have good reason to wonder what legitimacy he might have.
Bedømmer Kommissionen, at der er grobund for, at landet bevæger sig mod en ny politisk periode? —
Does it believe that there is momentum for a new political era to begin in Yemen? —
Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at træffe med henblik på at sikre en fredelig håndtering af folkets krav og undgå yderligere voldshandlinger i landet?
What moves does it intend to take to ensure that popular demands meet with a peaceful response and that further violence in the country is avoided?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003032/2011
Question for written answer E-003032/2011
Om: Markedet for sjældne jordarter
Subject: Market in rare earth
Der er med den nye teknologiske udvikling blevet åbnet op for et marked for sjældne eller nye jordarter (terres nouvelles), som ifølge webstedet inprecor.gr består af en gruppe på 17 mineraler med særlige egenskaber, og som anvendes i fortsat stigende grad inden for den innovative højteknologiske industri og til produktionen af »ren energi«.
Technological developments have opened up the market in rare earth minerals which, according to the website inprecor.gr, consist of a group of seventeen minerals with unique properties, which are used on an increasingly massive scale in innovative high-tech industries and in producing ‘clean energy’.
De udviklede samfunds afhængighed af disse sjældne jordarter har en voksende tendens.
The dependence of industrialised societies on rare earth is growing.
Endvidere øger den lille brøkdel af disse mineraler samtidig prisen betydeligt i de kommende år.
In addition, the limited availability of these minerals is significantly increasing their price over time.
I Kina, hvor der er en stor forekomst af væsentlige nye jordarter, er der blevet pålagt restriktioner for eksporten af disse, så produkterne kan eksporteres som forarbejdede produkter.
China, which has very substantial deposits of rare earth, is restricting exports in order to be able to export finished products.
Som ovennævnte websted desuden gør opmærksom på, har Beijing ifølge US Geological Survey (USGS) 40 til 50 % af den globale forekomst.
As the above website also states, according to US Geological Survey (USGS), Beijing holds between 40% and 50% of global reserves.
Der er påvist reserver af sjældne jordarter i mange lande, såsom i USA, Australien, Canada, Kazakhstan og Vietnam samt i afrikanske lande.
There are confirmed reserves of rare earth in many countries such as the United States, Australia, Canada, Kazakhstan and Vietnam and African countries.
Alligevel stammer hele 97 % af de 125 000 t sjældne jordarters oxider, som er blevet udvundet på globalt plan i 2010, dog fra Kina.
However, in 2010, 97% of the 125,000 tonnes of rare earth oxides mined in the world came from China.
Rapporten udarbejdet af Kommissionens ekspertgruppe af 17. juni 2010 rejste spørgsmålet på baggrund af et solidt grundlag, men udviklingen er i en konstant proces, og vi bør følge med.
The Commission group of experts published a report on 17 June 2010 which put the issue on solid foundations, but developments are ongoing and it is important not to be left behind.
Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet med henblik på at sikre alternative markeder for de nye jordarter? —
What moves has it made to secure alternative markets for rare earth? —
Har man undersøgt muligheden for forekomsten af disse mineraler i EU?
Has the likelihood of these minerals being found within the EU been considered?
Er der tilbagemeldinger fra medlemsstaterne mht. det pågældende spørgsmål? —
Has there been any feedback from Member States on this issue? —
Hvad er status for samarbejdet med de afrikanske stater med hensyn til udnyttelsen af de respektive landes mineraler?
What progress has been made in cooperation with African countries to exploit their minerals?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003033/2011
Question for written answer E-003033/2011
Om: Absorptionen af den nationale strategiske referenceramme (2007‑2013)
Subject: Take-up of funds under the National Strategic Reference Framework (2007‑13)
Debatten om udnyttelsen af midlerne fra den nationale strategiske referenceramme (2007‑2013) til projekter i Grækenland finansieret af Kommissionen er blevet skubbet til side af diskussionen om håndteringen af underskuddet på de løbende poster i den græske økonomi.
The debate on the use of funds under the National Strategic Reference Framework (2007‑13), which is used by the Commission to co-fund projects in Greece, has been overshadowed by the debate on how to tackle the Greek economy's current account deficit.
Alligevel er spørgsmålet om udviklingen af infrastrukturen til enhver tid aktuelt.
Nevertheless, the debate on creating development infrastructures is as timely as ever.
I betragtning af den fleksibilitet som betegner EU, når det drejer sig om spørgsmål om bæredygtig udvikling i medlemsstaterne,
Taking into account the flexibility that distinguishes the European Union as regards issues concerning the sustainable growth of Member States,
bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: —
Will the Commission say: —
Hvad er absorptionsprocenten af midlerne fra den nationale strategiske referenceramme på henholdsvis græsk og europæisk plan? —
What is the take-up rate for NSRF funds today at Greek and EU level? —
Hvad er Kommissionens vurdering af planerne om absorption af yderligere midler for den næste periode på tre år (2011‑2013)? —
How does it view the projects aimed at ensuring a greater take-up of funds over the next three years (2011‑13)? —
Hvad er Kommissionens vurdering af oplysningsniveauet fra den græske regering til modtagerne af midlerne? —
How does it view the amount of information provided by the Greek state to those eligible for these funds? —
Mener Kommissionen, at der vil være grundlag for at diskutere en forlængelse af perioden, i hvilken de forudbestemte midler fra den nationale strategiske referenceramme vil kunne absorberes med henblik på at undgå, at disse går tabt som følge af nødvendigheden af en medfinansiering fra den græske stat, som i øjeblikket er hårdt prøvet?
Does it believe that it would be possible to envisage extending the period during which NSRF funds can be taken up so that they are not forfeited owing to the need for co-funding by the hard-pressed Greek state?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003034/2011
Question for written answer E-003034/2011
Om: Sikkerheden på atomkraftværker på Balkan
Subject: Nuclear plant safety in the Balkans
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003035/2011
Question for written answer E-003035/2011
Om: Forurening af Middelhavet
Subject: Pollution in the Mediterranean
I henhold til en undersøgelse foretaget af det franske institut for havforskning Ifemer flyder der 500 t plastikposer rundt i Middelhavet.
According to research carried out by the French Research Institute for Exploration of the Sea (Ifremer), 500 tonnes of plastic bags are floating in the waters of the Mediterranean.
Hvilke foranstaltninger har Kommissionen til hensigt at træffe med henblik på at rengøring og beskytte middelhavskysten mod plastikposer?
What measures does the Commission intend to take to remove plastic bags from the Mediterranean coast and protect it from this pollution?
Påtænker Kommissionen på bedre vis at udnytte budgettet til at oplyse EU‑borgerne om nødvendigheden af beskyttelse af havmiljøets rigdom samt om konsekvenserne af forureningen på sundhedsområdet?
Does it intend to use its budget more effectively to inform the European public, to protect marine resources and to address the effects of pollution on health?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003036/2011
Question for written answer E-003036/2011
Om: Forhindring af italiensk skibs udførelse af lovlige aktiviteter af tyrkisk korvet
Subject: Turkish corvette obstructs the legitimate activities of an Italian vessel
Ifølge webstedet defence.net havde det italienske forskningsskib den 12. marts kurs mod Cypern med Israel som endelig destination, idet det undervejs foretog undersøgelser af ruten, hvor den optiske fiber, som skal forbinde Israel med Italien, vil blive etableret.
According to the website defence.net, on Saturday, 12 March, the Italian research vessel Explora set sail for Cyprus with Israel as its final destination, in order to study the route for the optical fibre which will link Israel and Italy.
Efter at have anmodet den græske stat om tilladelse til at sejle sydøst om Rhodos og Karpathos og sydvest om Kastelorizo, antog det italienske rederi, idet det fulgte praksis som defineret af den internationale havretskonvention, at der ikke ville opstå problemer i forbindelse med kortlægningen af området, hvor den optiske fiberrute vil blive etableret.
The Italian shipping company (the vessel's owner), having sought permission from the Greek government for the vessel to sail southeast of Rhodes and Karpathos and southwest of Kastellorizo, believed that, following the practices enshrined in the International Law of the Sea, it would have no problems in mapping the area where the optical fibre is due to be laid.
Athen udgav ad hoc signalet navtex, der gav rederiet tilladelse til sit foretagende.
Athens issued a navtex signal in this connection, giving permission to the shipping company.
Den tyrkiske kommercielle korvet »Badirma«, type A69, krænkede dog enhver betydning af international ret, praksis om godt naboskab og et EU‑medlemslands suverænitet, idet den nærmede sig det italienske skib »Explora«, og med advarslen om at bruge magt krævede man af besætningen på det italienske skib, at skibet skulle forlade området.
However, in breach of the most basic principles of international law, good neighbourly relations and the rights of a sovereign European state, the Turkish Class A69 commercial corvette Badirma approached the Italian vessel Explora and, threatening to use force, called on the crew of the Italian ship to leave the area.
Den græske regering rettede derefter henvendelse til det tyrkiske udenrigsministerium om hindringen af det italienske skibs sejlads.
The Greek government has made representations to the Turkish Foreign Ministry concerning this obstruction of the Italian vessel.