natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvornår dens undersøgelse af IATA’s PaxIS-dataprodukters påståede manglende overholdelse af artikel 7.3 vil blive afsluttet og offentliggjort?
Further, can the Commission indicate when its investigation into the IATA PaxIS data product for alleged non-compliance with Article 7.3 will be concluded and made public?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006675/2011
Question for written answer E-006675/2011
Om: Fremtiden for fri bevægelighed i Europa
Subject: The future of freedom of movement in Europe
Den frie bevægelighed i Europa er en af de vigtigste grundsten i det europæiske samarbejde, som blev forstærket i 1995, da Schengensamarbejdet trådte i kraft.
Freedom of movement in Europe is one of the most important foundation stones of European cooperation, which was strengthened in 1995 with the entry into force of cooperation under the Schengen Agreement.
Der hersker ingen tvivl om, at den frie bevægelighed med åbne grænser i EU har både bidraget til økonomisk vækst og givet de enkelte borgere bedre muligheder for at rejse, studere, arbejde og leve i EU.
There can be no doubt that freedom of movement with open borders within the EU has contributed both to economic growth and to increased opportunities for individuals to travel, study, work and live in the EU.
Schengensamarbejdet er baseret på tilliden mellem medlemslandene, men i årets løb har vi set, at denne tillid er svigtet, idet enkelte medlemsstater har foretaget unilaterale udspil i stedet for at agere sammen med andre medlemsstater.
Schengen cooperation builds on trust between the Member States, but over the years we have seen this trust shaken when individual Member States have made unilateral moves instead of acting together with other Member States.
På baggrund af navnlig den danske beslutning fra maj 2011 om øget toldkontrol vil vi gerne bede Kommissionen om at besvare følgende spørgsmål: 1.
Particularly in view of the Danish decision of May 2011 to step up customs inspections, we should like to ask the Commission the following: 1.
Hvad er Kommissionens konklusion vedrørende de retlige aspekter af den danske aftale om toldkontrol i henhold til bestemmelserne i Schengenaftalen? 2.
What is the Commission’s conclusion concerning the legal aspects, under the rules of the Schengen Agreement, of the Danish agreement on customs inspections? 2.
Under hvilke omstændigheder mener Kommissionen, at en øget toldkontrol og/eller midlertidig grænsekontrol kan indføres, uden at man handler i strid med Schengensamarbejdets ånd og grundtanke? 3.
Under what circumstances does the Commission consider that increased customs inspections and/or random border controls may be introduced without infringing the fundamental spirit of Schengen cooperation? 3.
Hvilke skridt kan man tage for at forhindre medlemsstater i at svigte den fælles linje og i stedet træffe unilaterale beslutninger på dette område, som berører hele EU?
What steps can be taken to prevent Member States from overstepping the common EU line and taking unilateral decisions in this area which affect the whole EU?
Hvad påtænker Kommissionen at gøre for at få Danmark til at ophæve beslutningen om øget toldkontrol?
What does the Commission plan to do to prevail upon Denmark to reverse its decision on increased customs inspections?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006676/2011
Question for written answer E-006676/2011
Om: Den faldende offentlige støtte til det catalanske sprog på De Baleariske Øer
Subject: Decreasing levels of government support for Catalan in the Balearic Islands
Af historiske, sproglige og kulturelle årsager blev radio- og tv‑stationen Ràdio i Televisió de Mallorca, kendt i offentligheden som TV Mallorca, oprettet i 2006.
For historic, linguistic and cultural reasons, 2006 saw the birth of Ràdio i Televisió de Mallorca, popularly known as TV Mallorca.
Formålet var at give øerne en supplerende selvstændig tv‑station på catalansk, som repræsenterer De Baleariske Øers værdier og borgere.
The goal was to provide the islands with a supplementary Catalan language autonomous television channel that represented the values and people of the Balearic Islands.
Øernes offentlige tv‑station blev etableret af Mallorcas lokalregering.
It was set up by the Consell de Mallorca.
Selv om radio- og tv‑stationen har givet underskud, beskar Ràdio y Televisió de Mallorca sit budget med 15 % i sidste regnskabsår, så det faldt fra 11,7 mio. EUR til 10,1 mio. i henhold til udtalelser fra tv‑stationens direktør Marisa Goñi i januar sidste år.
Although it is run at a loss, Ràdio y Televisió de Mallorca cut its budget by 15 % in the last financial year from EUR 11.7 million to EUR 10.1 million, according to statements made in January last year by Marisi Goñi, the channel's Director.
Hun oplyste samtidig, at stationen bliver fulgt af 77 000 af øens beboere.
At that time it was also announced that the channel had 77 000 viewers on the island.
I januar 2011 udtalte De Baleariske Øers nuværende lokalregeringsformand, José Ramon Bauzà, på kanalen COPE, at hvis han vandt valget, ville han »omstrukturere« øernes offentlige medier og lukke tv‑stationen, Mallorca Televisió, og finde andre alternativer for producenterne og de berørte parter.
In January 2011, José Ramon Bauzà, now President of the Balearic Islands, announced on the COPE channel that if he won the elections, he would ‘re-scale’ the public media in the Islands, close the island’s television channel Mallorca Televisió, seeking alternatives for the producers and those affected.
Han annoncerede desuden et kommende indskud af privat kapital i den selvstændige radio- og tv‑station, IB3 (i henhold til oplysninger i EL MUNDO (http://www.elmundo.es/elmundo/2011/01/24/baleares/1295876937.html). ).
Furthermore, he spoke about introducing private capital into the autonomous radio and television company IB3 (according to the daily El Mundo ) http://www.elmundo.es/elmundo/2011/01/24/baleares/1295876937.htm .
Efter at hr. Bauzà opnåede absolut flertal den 22. maj, har radio- og tv‑branchen på De Baleariske Øer anmodet den nye regering om tid, før den træffer beslutninger, der kan gå hårdt ud over virksomhedsejere og arbejdstagere (http://clab.cat/la-mesaudiovisual-pide-tiempo-al?lang=es). , og i særdeleshed alle de borgere, der ønsker offentlige medier på deres modersmål.
Since Mr Bauzà’s absolute majority in the 22 May 2011 elections, the Balearic television and radio industry has been asking the new government for time before decisions are taken which could cause serious prejudice to business and to workers http://clab.cat/la-mesaudiovisual-pide-tiempo-al?lang=es , and above all to local citizens who want public media broadcasts in their mother tongue.
Eftersom hr. Bauzà også udtalte, at han ville afskaffe den obligatoriske undervisning på catalansk i skolerne (i henhold til VILAWEB (http://www.vilaweb.cat/noticia/3898045/20110614/bauza-confirma-implantacio-model-plurilingue-lescola.html). ), og at han i denne uge har oplyst, at han vil afskaffe lokalregeringens generaldirektoratet for sprogpolitik (i henhold til EL TRIANGLE (http://www.eltriangle.eu/cat/notices/2011/06/bauza_elimina_la_direccio_general_de_politica_linguistica_de_les_illes_balears_23277.php). ), forekommer alle disse aktioner fra Balearernes nye lokalregerings side at være et angreb på det catalanske sprog:
Given that Mr Bauzà also announced the end of linguistic immersion in the schools (news published on Vilaweb) http://www.vilaweb.cat/noticia/3898045/20110614/bauza-confirma-implantacio-model-plurilingue-lescola.htm , and that this very week it has been announced that the Balearic Government’s Directorate-General for Language Policy is to be abolished (news published in El Triangle ) http://www.eltriangle.eu/cat/notices/2011/06/bauza_elimina_la_direccio_general_de_politica_linguistica_de_les_illes_balears_23277.php , it would appear that all these steps on the part of the new government of the Balearic Islands constitute an attack on the Catalan language.
Mener Kommissionen, at denne tilbagegang respekterer den ånd, der kendetegner det europæiske charter om regionale sprog og mindretalssprog samt rapporten fra Kommissionens Højtstående Gruppe for Flersprogethed fra 2007?
Does the Commission think that these retrograde steps respect the spirit of the European Charter of Regional and Minority Languages and the Commission’s 2007 report by the High Level Group on Multilingualism?
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre, at borgerne på De Baleariske Øer fortsat har adgang til forskellige medier på deres eget sprog, catalansk, og kan nyde godt af samme garantier og betingelser på området for mindretalssprog som de øvrige EU‑borgere?
What measures does the Commission intend to take to ensure that the citizens of the Balearic islands can continue to enjoy access to different media in their own language, namely Catalan, and to enjoy the same guarantees of access to minority languages as the rest of Europe’s citizens?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006677/2011
Question for written answer E-006677/2011
Om: Endorsement-procedure for IFRS 9 — nødvendig konsekvensanalyse
Subject: Endorsement procedure for IFRS 9 — impact assessment needed
Over for mig er der udtrykt bekymring over de truende kombinerede virkninger af overtagelsen af Basel III og de nye regler for regnskabsopgørelse og måling af finansielle instrumenter (IFRS 9).
Concerns have been voiced to me about the impending combined impact of taking over Basle 3 and the revised accounting and measurement rules for financial instruments (IFRS 9).
Basel III har som målsætning at gøre den finansielle sektor mere resistent over for kriser gennem skærpede egenkapitalbestemmelser og øgede krav til egenkapitalens kvalitet.
The objective of Basle 3 is to make the financial services industry more crisis-resistant by tightening up rules on capital and increasing capital quality requirements.
Første del af IFRS 9, klassifikation og måling, som allerede er vedtaget af IASB og trådt i kraft internationalt, indebærer en stor risiko for forhøjet volatilitet.
The first part of IFRS 9, on classification and measurement, which has already been adopted by the IASB and is already in force internationally, harbours a considerable risk of increased volatility.
Gennem IFRS 9 stiger antallet af de finansielle instrumenter markant, der skal måles til dagsværdien gennem resultatet, uden at disse finansielle instrumenter nogensinde skal og/eller må handles.
As a result of IFRS 9, there will be significantly more financial instruments to be measured at fair value through profit or loss (without trading in those instruments ever being intended or allowed).
Det skyldes de eksempler, som først blev indført i standarden, men som ikke var indeholdt i de undersøgte forslag.
This is being brought about as a result of the examples inserted into the standard which the expert-reviewed drafts did not contain.
Et eksempel er boliglån, som ydes af bankerne med offentlig støtte, hvor forrentningen skal afhænge af det gennemsnitlige langsigtede afkast på udstedte obligationer for at opfylde støttevilkårene.
One such example is housing lending by banks, with public support, on which the interest return must depend on long-term yields from bond issues so as to meet the conditions for providing that support.
Disse lån yder bankerne på lang sigt for at opnå et renteafkast og ikke med henblik på handel.
The purpose of such bank lending, in the long term, is to generate an interest return and not to engage in trading.
For ikke at modarbejde de ønskede virkninger af indførelsen af Basel III, foreslår jeg Kommissionen at behandle følgende spørgsmål i en konsekvensanalyse, før IFRS 9 bliver indført: 1.
So as not to counteract the desired impact of introducing Basle 3, I propose that, before IFRS 9 is introduced, the following questions be addressed in an impact assessment: 1.
Hvor store er de prognosticerede følger af IFRS 9 for det europæiske erhvervsliv/den europæiske finansielle sektor, navnlig for afkastenes volatilitet? 2.
How great is the predicted impact of IFRS 9 on the European financial services industry, in particular on yield volatility? 2.
Forstærker eksemplerne i IFRS 9 volatiliteten eller disse følger? 3.
Will the IFRS 9 examples heighten volatility, i.e. that impact? 3.
Bliver tilvejebringelsen af kapital til Basel III vanskeliggjort/påvirket af IFRS 9? 4.
Will, as regards Basle 3, the raising of capital be made more difficult or influenced by IFRS 9? 4.
Hvilken indflydelse har disse virkninger i forhold til at nå målsætningen for Basel III?
What will be the impact of these effects on realising the Basle 3 objectives?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006678/2011
Question for written answer E-006678/2011
Om: Forværring af den ulovlige handel
Subject: Upsurge in illegal trade
Der er i Europa i tiårsperioden 1999‑2009 registreret en stigning i den ulovlige handel.
Over the past decade there has been an increase in the size of the parallel economy in Europe.
Nærmere bestemt er antallet af ulovlige produkter, der er blevet beslaglagt i tolden i EU, ifølge Athens handelskammer tredoblet fra 25 mio. produkter til nu næsten 118 mio. produkter.
More specifically, according to the Athens Chamber of Commerce, the number of illegal goods seized at EU customs posts more than tripled from 1999‑2009, rising from 25 million to nearly 118 million.
De lande, der udgør Europas sydlige og østlige grænser, rammes i høj grad, eftersom den største mængde af ulovlige produkter bliver importeres fra de asiatiske lande.
The countries on Europe's southern and eastern borders are even worse affected, since the bulk of the illegal products are imported from Asian countries
Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at træffe for at begrænse den ulovlige økonomi inden for Europas grænser? 2.
What steps will it take to restrict the parallel economy in Europe? 2.
Agter Kommissionen at øge kontrollen ved grænserne, især ved de sydøstlige grænser, med henblik på at begrænse problemet?
Does it intend to increase border surveillance, particularly at the south-eastern borders, in order to contain the problem?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006679/2011
Question for written answer E-006679/2011
Om: Anbefaling om at forhøje renterne i centralbankerne
Subject: Recommendation to increase Central Banks' interest rates
Ifølge en artikel i Financial Times den 27. juni 2011 opfordrer Bank for International Settlements (BIS) centralbankerne om at begynde at forhøje renterne for at bringe inflationen under kontrol og for at reducere den økonomiske vækst.
According to an article in the Financial Times of 27.6.2010, the Bank for International Settlements (BIS) has called on Central Banks to begin raising interest rates in order to bring inflation under control and reduce economic growth rates.
ECB overvejer allerede at hæve renten.
Already the ECB is considering raising interest rates.
I en periode, hvor medlemsstaterne foretager nedskæringer i det offentlige som følge af de finanspolitiske indgreb, og hvor arbejdsløsheden stiger og den europæiske økonomi generelt ingen udvikling og produktivitet har, hvordan bedømmer Kommissionen da en sådan foranstaltning i en tid, hvor økonomien i USA, Japan og Det Forenede Kongerige har planer om fortsat at støtte en afslappet finanspolitik et godt stykke tid endnu? 2.
At a time when Member States are moving to cut public spending, and in the midst of a period of fiscal austerity, when unemployment is rising and there is a lack of growth and productivity in the European economy, how does it view such a step, particularly since the U.S., Japanese and UK economies are currently seeking to maintain the support of a loose monetary policy for some time to come? 2.
Har Kommissionen undersøgt muligheden for, at en sådan foranstaltning vil føre til stagnation med alle de negative konsekvenser, dette måtte indebære for en økonomi, som allerede befinder sig i recession?
Has it considered the possibility that this might lead to stagflation, with all the adverse consequences this would entail for an economy already in recession?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006681/2011
Question for written answer E-006681/2011
Om: Programmet for gratis uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede
Subject: Food aid programme for the most deprived members of society
Uddelingen af fødevarer til de socialt dårligst stillede blev lanceret i vinteren 1986, hvor der blev doneret overskudslagre af landbrugsprodukter til velgørende organisationer i medlemsstaterne.
The food distribution programme for the most deprived persons in the European Union was launched in the winter of 1987, when surplus stocks of agricultural produce were released to Member State charities.
Men ifølge Tyskland og Sverige bryder Kommissionen Verdenshandelsorganisationens (WTO's) principper om, at brug af finansielle midler i stedet for interventionslagre kun kan accepteres, hvis produkterne er midlertidigt utilgængelige i lagrene.
Germany and Sweden have now accused the Commission of violating WTO principles, according to which financial support may be provided only while intervention stocks are temporarily unavailable.
Disse foranstaltninger er dog på ingen måde midlertidige eller ekstraordinære, eftersom finansieringerne er en del af det årlige budget for den fælles landbrugspolitik.
However, the measures currently in place are not temporary or unusual, given that funding is in fact set aside for such purposes in the CAP budget every year.
I en dom af 12. april 2011 annullerer Domstolen retten til at reservere en del af budgettet for den fælles landbrugspolitik til uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede.
In a judgment delivered on 12 April 2011, the Court of Justice ruled that funds from the CAP budget could no longer be allocated for the distribution of food aid to those most in need.
Jeg er oprørt over denne beslutning.
I am outraged by that decision.
Vi må ikke glemme, at den fælles landbrugspolitik oprindeligt både skulle spille en økonomisk og en social rolle.
It should not be forgotten that the CAP was essentially a response to both economic and social concerns.
Hvis den fælles landbrugspolitik imidlertid ikke længere må finansiere det europæiske program for gratis uddeling af fødevarer, hvad er der så blevet af denne politiks menneskelige og solidariske dimension?
If the EU food aid programme can no longer be funded under the CAP, then that policy will have forfeited its claim to be one founded on notions of welfare and solidarity.
Hvilke muligheder kan åbne op for at tilpasse europæisk ret til denne dom og dermed redde den europæiske finansiering af denne fødevarehjælp?
How can EC law be brought into line with the judgment without jeopardising EU funding for the food aid programme?
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at løse dette juridiske problem, som rammer de socialt dårligst stillede?
What measures will the Commission take to resolve this legal problem which penalises the most deprived members of society?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006682/2011
Question for written answer E-006682/2011
Om: Europæiske delfinarier
Subject: European dolphinariums
I Europa følger over halvdelen af alle delfinarier ikke de regler, som er fastlagt af EU.
Over half of Europe's dolphinariums do not respect the rules laid down by the European Union.
Adskillige brud på reglerne er blevet konstateret i de belgiske delfinarier.
Several infringements have been detected in dolphinariums in Belgium.
Slutteligt bemærker foreningen, at der på trods af løbende kontrol fortsat er risiko for ulovlig import af dyr.
Finally, despite the existing controls, the Whale and Dolphin Conservation Society notes that the risk of illegal imports of animals remains very real.
Det er derfor nødvendigt at ændre regelsættet hurtigst muligt.
It is therefore imperative that the relevant Regulation be amended as soon as possible.
Har Kommissionen til hensigt at træffe nogen foranstaltninger?
Is the Commission going to take steps in this respect?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006683/2011
Question for written answer E-006683/2011
Om: Støtte til det polske firma Wytwórnia Urządzeń Chłodniczych PZL Dębica S.A.
Subject: Support for Polish firm PZL-Dębica S.A.
Omstruktureringsprogrammet indebærer bl.a. offentlig støtte til virksomheden.
The restructuring programme includes provision for support being given to the company in the form of state aid.
Ansøgningen blev notificeret af Kommissionen som sag N 49/2008 (ex N 402/2008) under navnet »Pomoc restrukturyzacyjna dla PZL Dębica« (omstruktureringsbistand til PZL Dębica).
The Commission registered the application under case No 49/2008 (previously No 402/2008) ‘Restructuring aid for PZL Dębica’.
Af denne årsag samt den kendsgerning, at Kommissionens bistand er af afgørende betydning for virksomheden, vil jeg gerne stille følgende spørgsmål:
In view of the above and of the fact that the Commission's assistance is of great importance to the company:
Hvordan vurderer Kommissionen resultaterne af de tiltag, som Wytwórnia Urządzeń Chłodniczych PZL Dębica S.A., har iværksat?
What is the Commission's assessment of the operating results of PZL‑Dębica S.A.?
Hvornår regner Kommissionen med at komme med sin afgørelse?
When will the Commission reach a decision?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006684/2011
Question for written answer E-006684/2011
Willy Meyer (GUE/NGL) , Nikolaos Chountis (GUE/NGL) , Paul Murphy (GUE/NGL) , Patrick Le Hyaric (GUE/NGL) , Marie‑Christine Vergiat (GUE/NGL) , Kyriacos Triantaphyllides (GUE/NGL) , Bairbre de Brún (GUE/NGL) , Sabine Lösing (GUE/NGL) , Sabine Wils (GUE/NGL) og Søren Bo Søndergaard (GUE/NGL)
Willy Meyer (GUE/NGL) , Nikolaos Chountis (GUE/NGL) , Paul Murphy (GUE/NGL) , Patrick Le Hyaric (GUE/NGL) , Marie-Christine Vergiat (GUE/NGL) , Kyriacos Triantaphyllides (GUE/NGL) , Bairbre de Brún (GUE/NGL) , Sabine Lösing (GUE/NGL) , Sabine Wils (GUE/NGL) and Søren Bo Søndergaard (GUE/NGL)
Om: Den humanitære flotille til Gaza II
Subject: Humanitarian flotilla to Gaza II
Repræsentanter for Freedom Flotilla II's organisationsstruktur besøgte Europa-Parlamentet den 10. maj 2011 og mødtes med mange parlamentsmedlemmer for at fremlægge informationer om den nye hjælpeflotille, som sætter kurs mod Gaza i den tredje uge af juni med humanitær hjælp.
Representatives of the organisational set-up for Freedom Flotilla II visited the European Parliament on 10 May 2011 and met many MEPs to present information on the new aid flotilla setting sail for Gaza in the third week of June and carrying humanitarian aid.
Om morgenen den 31. maj 2010 blev en konvoj på seks skibe med kurs mod Gaza, kendt som Freedom Flotilla, med over 750 civilpersoner og tonsvis af hjælpeforsyninger om bord, angrebet på åbent hav af israelske soldater, og resultatet af denne voldshandling var, at ni personer døde, og mange flere blev såret.
On the morning of 31 May 2010 a convoy of six ships bound for Gaza, known as the Freedom Flotilla, with more than 750 civilians and tonnes of aid on board, was attacked in open sea by Israeli soldiers, and the result of this act of violence was the death of nine people and injuries to many more.
Ifølge forlydender i pressen for nylig oplyser israelske officerer, at der er forberedelser i gang med henblik på at stoppe enhver flotille.
According to recent press reports, Israeli military officers are saying that preparations are under way to stop any flotilla.
På baggrund heraf:
With this in mind:
Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at undgå en gentagelse af de tragiske begivenheder fra den 31. maj 2010 og for at støtte beskyttelsen af de humanitære aktivister?
What measures will the Commission take to avoid a repeat of the tragic events of 31 May 2010 and to support protection of the humanitarian activists?
Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at sikre, at de internationale menneskerettighedsstandarder overholdes?
What measures will the Commission take to ensure that international human rights standards are fulfilled?
Hvilke skridt vil Kommissionen tage for at gøre en ende på blokaden af den humanitære hjælp til Gaza?
What steps is the Commission taking with a view to bringing the humanitarian aid blockade of Gaza to an end?