natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Medlemsstater, der afviser ibrugtagning på deres område af køretøjer, der er tilladt i andre medlemsstater, skal begrunde dette ud fra nødvendige og proportionelle årsager i overensstemmelse med bestemmelserne for det indre marked.
Member States refusing the entry into service into their territory of vehicles authorised in other Member States shall justify it on necessary and proportionate grounds, according to the internal market rules.
Hvis imidlertid et køretøj er udstyret med et system, der er typegodkendt i henhold til et direktiv, kan ingen medlemsstat afvise markedsføring af det pågældende køretøj af grunde, der vedrører det pågældende system.
However, if a vehicle is fitted with a system type-approved in conformity with a Directive, then no Member State may restrict the placing on the market of the vehicle on grounds relating to that system.
I medfør af bilag I, punkt 2.2.1.22, i Rådets direktiv 71/320/EØF af 26. juli 1971 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om bremseapparater for visse kategorier af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil EFT L 202 af 6.9.1971 . , som ændret EFT L 267 af 4.10.2002 . , for så vidt angår bremsesystemer, kræves det, at køretøjer af klasse N2 er forsynet med antiblokeringsanordninger (ABS), hvorimod ABS på køretøjer af klasse N1 er ikke er obligatorisk.
Annex I, point 2.2.1.22 of Council Directive 71/320/EEC of 26 July 1971 on the approximation of the laws of the Member States relating to the braking devices of certain categories of motor vehicles and of their trailers OJ L 202, 6.9.1971 . , as amended OJ L 267, 4.10.2002 . , relating to braking systems, requires that N2 category vehicles be fitted with anti-lock braking systems (ABS), whilst the fitment of ABS of N1 category vehicles is optional.
I medfør af Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om typegodkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil EFT L 42 af 23.2.1970 . defineres et køretøj af klasse N2 som et motorkøretøj, som anvendes til godstransport, med en totalvægt på mindst 3,5 tons og højst 12 tons .
Council Directive 70/156/EEC of 6 February 1970 relating to the type-approval of vehicles and their trailers OJ L 42, 23.2.1970 . defines a vehicle of N2 category as a vehicle used for the carriage of goods and having a maximum mass exceeding 3,5 tonnes and not exceeding 12 tonnes .
Hvis derfor et enkelt bremsesystem skal typegodkendes i overensstemmelse med Rådets direktiv 71/320/EØF som egnet til alle versioner af LADOG -universalkøretøjet, skal systemet omfatte ABS, da visse versioner af køretøjet vil blive indplaceret i klasse N2, i henhold til de foreliggende oplysninger.
Therefore, if a single braking system is to be type-approved in conformity with Directive 71/320/EEC as suitable for all versions of the LADOG multi-purpose utility vehicle, it must incorporate ABS, as certain versions of the vehicle would be classified as N2, according to the information provided.
Rådets direktiv 71/320/EØF skelner ikke mellem fremdriftssystemer, omend det måske kan antages, at bestemmelserne er blevet udarbejdet uden speciel hensyntagen til hydrostatiske systemer, da disse normalt ikke bruges på køretøjer til brug på vej.
Directive 71/320/EEC does not differentiate between different types of drive, although, it can perhaps be assumed that the provisions have been drafted without specific consideration of hydrostatic drives, as these are not normally used on road vehicles.
Hvis det teknisk er umuligt at typegodkende et bremsesystem til et køretøj med hydrostatisk fremdrift, fordi prøvningsmetoden i Rådets direktiv 71/320/EØF ikke er velegnet, kan fabrikanten anmode den afprøvende myndighed om at ansøge om en undtagelse fra bestemmelserne i Rådets direktiv 71/320/EF i overensstemmelse artikel 8, stk. 2, litra c, i Rådets direktiv 70/156/EØF .
If it is technically impossible to type-approve a braking system for a vehicle with a hydrostatic drive because the test in Directive 71/320/EEC are not appropriate, then the manufacturer can ask the approval authority to seek a derogation from the provisions of Directive 71/320/EC in accordance with Article 8(2)(c) of Council Directive 70/156/EEC .
Afsluttende kan det bemærkes, at køretøjer af klasse N ikke er underkastet krav om en komplet EU-køretøjstypegodkendelse, og at de danske myndigheder derfor er berettigede til at anvende deres egen nationale typegodkendelsesordning for denne type køretøjer.
To conclude, N category vehicles are not subject to European whole vehicle type approval, therefore the Danish authorities are entitled to operate their own national type-approval scheme for such vehicles.
Sådanne ordninger må ikke indeholde bestemmelser, der er strammere end dem, der er indeholdt i de relevante EU-direktiver, og typegodkendelser udstedt i henhold til EU-direktiverne skal accepteres.
Any such scheme must not mandate provisions that are more onerous than those contained in the relevant Community Directives, and approvals granted in conformity with the Community Directives must be accepted.
Ud fra de foreliggende oplysninger er den danske færdselsstyrelses klassificering af LADOG-køretøjet i klasse N2 med det deraf følgende krav om ABS-bremser i overensstemmelse med de relevante EU-direktiver.
From the information provided, the Danish Road Safety and Transport Agency classification of the LADOG vehicle as an N2 category vehicle, and hence requiring ABS to be fitted, is consistent with the relevant Community Directives.
De danske myndigheder er ikke forpligtede til at anerkende nationale typegodkendelser fra andre medlemsstater, da kravene, hvorpå sådanne godkendelser er baseret, ikke nødvendigvis er de samme som i Danmark.
The Danish Authorities are not obliged to recognise national approvals granted in other Member States, as the provisions upon which those approvals are granted may not be the same as those required in Denmark.
De danske myndigheder skal imidlertid begrunde ethvert afslag med nødvendige og proportionelle grunde i overensstemmelse med bestemmelserne for det indre marked.
Danish authorities must however justify any refusal on necessary and proportionate grounds, according to the internal market rules.
2004/C 84 E/016
2004/C 84 E/016
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2243/03
WRITTEN QUESTION P-2243/03
Om: Konkurrencefordrejning som følge af den tyske vejafgift for lastbiler
Subject: Distortions of competition by German goods-vehicle toll
Mener Kommissionen, at størrelsen af den vejafgift for lastbiler, som vil blive opkrævet med indgang fra slutningen af august, faktisk svarer til omfanget af de fornødne investeringer i vejbyggeriet?
Does the Commission consider that the basis of assessment for the goods-vehicle toll to be introduced at the end of August in Germany is in fact commensurate with the necessary volume of investment in road building?
Hvordan forholder Kommissionen sig til konkurrencefordrejningerne for den tyske transportsektor (og andre erhvervssektorer) som følge af de betydeligt øgede transportomkostninger efter indførelsen af den nye vejafgift for lastbiler?
How does the Commission react to the distortions of competition in the German transport industry (and other branches of the economy) that will result from the significant increase in transport costs caused by this new goods-vehicle toll?
Afviser Kommissionen fortsat den tyske forbundsregerings plan om at kompensere for den byrde, der pålægges tyske transportvirksomheder med indførelsen af vejafgiften for lastbiler ved en modregning i olieafgiften?
Does the Commission stand by its rejection of the Federal Government's intention to offset the impact of the goods-vehicle toll on German transport undertakings by way of a credit against the petroleum tax?
Er der efter Kommissionens opfattelse noget at indvende imod, at beskatningen af lastbiler i Tyskland omgående nedsættes til den laveste EU-sats?
Does the Commission anticipate any problems with an immediate reduction in the motor-vehicle tax levied on goods-vehicles in Germany to the minimum EU tax rate?
Mener Kommissionen, at indførelsen af den nye vejafgiften medfører en diskriminering af ikke-tyske transportvirksomheder ved transit gennem Tyskland?
Does the Commission expect the new toll arrangements to put non-German transport undertakings transiting through Germany at a disadvantage?
Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Loyola de Palacio på skriftlige forespørgsler E-2141/03 og P-2243/03
Joint answer to Written Questions E-2141/03 and P-2243/03 given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission
Tyskland har meddelt Kommissionen, at landet har til hensigt sideløbende med indførelsen af en kilometerbaseret motorvejsafgift for tunge lastbiler at indføre et tilbagebetalingssystem for vejafgifter.
Germany has notified to the Commission its intention to introduce a toll reimbursement system accompanied by the introduction of a mileage-based motorway user charge for heavy goods vehicles.
Det ærede medlems opmærksomhed henledes på Kommissionens beslutning af 23. juli 2003 om at indlede proceduren i EF-traktatens artiklel 88, stk. 2.
In this context, the attention of the Honourable Members is drawn to the decision of the Commission of 23 July 2003 to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty.
2004/C 51 E/250
2004/C 51 E/250
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2248/03
WRITTEN QUESTION P-2248/03
Har Kommissionen kendskab til anvendelsen af nanopartikler i kosmetiske produkter?
Is the Commission aware of the use of nanoparticles in cosmetic products?
Hvilke nanopartikler gøres der i givet fald i øjeblikket brug af, i hvilken slags kosmetiske produkter anvendes de, og hvilke virksomheder markedsfører dem i EU?
If so, what kind of nanoparticles are currently being used in what kind of cosmetics and which companies are marketing them in the EU?
Nanopartikler har andre egenskaber end større partikler i samme kemiske forbindelser.
Nanoparticles have different properties as compared to larger particles of the same compounds.
Er der foretaget de nødvendige sikkerhedsvurderinger i forbindelse med anvendelsen af nanopartikler i kosmetiske produkter?
Have adequate safety assessments been made with regard to the use of nanoparticles in cosmetics?
På hvilken måde har disse sikkerhedsvurderinger sondret mellem omfang og form af partikler i samme kemiske forbindelse?
In what way has such safety assessment differentiated between different sizes and shapes of particles of the same compound?
Er Kommissionen, da det for indeværende er umuligt at give en nøjagtig forudsigelse af nanopartiklers giftige virkninger, enig i, at anvendelsen heraf bør forbydes?
Where it is currently impossible to accurately predict the toxic effects of nanoparticles, does the Commission agree that such use should be prohibited?
Hvilke andre former for anvendelse af nanopartikler har Kommissionen kendskab til, og hvilke sikkerhedsvurderinger er der foretaget desangående?
What other uses of nanoparticles in consumer products is the Commission aware of, and what safety assessments have been made for them?
Nanoteknologi omfatter en lang række forskellige (videnskabelige) områder og kan ses som en muliggørende teknologi, der kan have virkning på mange forskellige teknologiske områder.
Nanotechnology encompasses many different (scientific) areas and can be seen as an enabling technology, which can have an impact in many different technology areas.
I henhold til Rådets direktiv 76/768/EØF Rådets direktiv 76/768/EØF af 27. juli 1976 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om kosmetiske midler, EFT L 262 af 27.9.1976 . må kosmetiske midler, der bringes i handelen inden for Fællesskabet, ikke ved normalt brug kunne være til skade for menneskets sundhed (direktivets artikel 2).
Council Directive 76/768/EEC Council Directive 76/768/EEC of 27 July 1976 on the approximation of the laws of the Member States relating to cosmetic products, OJ L 262, 27.9.1976 . states as a general principle that only cosmetic products that do not cause damage to human health can be put on the market (Article 2 of the Directive).
Derfor må kosmetiske midler kun indeholde sikre bestanddele.
Therefore, cosmetic products can only contain safe ingredients.
For så vidt angår en passende sikkerhedsvurdering af kosmetiske produkter er fabrikanten forpligtet til at sikre, at de kontrollerende myndigheder i medlemsstaterne har nem adgang til oplysninger om de af ham fremstillede kosmetiske produkter (direktivets artikel 7a).
Regarding an adequate safety assessment of cosmetic products, there is an obligation for the manufacturer to keep information on its cosmetic products readily accessible for the control authorities of the Member States (Article 7a of the Directive).
Disse oplysninger skal omfatte råmaterialernes og det færdige produkts fysisk-kemiske og mikrobiologiske specifikationer samt en vurdering af det færdige produkts risiko for menneskets sundhed, under hensyntagen til dets bestanddeles generelle toksikologiske profil og dets kemiske struktur.
This information must contain the physico-chemical and microbiological specifications of the raw materials and the finished product as well as the assessment of the safety for human health of the finished product, taking into consideration the general toxicological profile of its ingredients and its chemical structure.
I publikationen Notes of guidance for testing of cosmetic ingredients for their safety evaluation http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sccp/out130_en.pdf udtaler Den Videnskabelige Komité for Kosmetiske Produkter og andre Forbrugsvarer end Levnedsmidler (SCCNFP), at bestanddelens nøjagtige kemiske natur og dens strukturelle formel, hvis den er kendt, skal identificeres i sikkerhedsvurderingsfilen.
In its Notes of guidance for testing of cosmetic ingredients for their safety evaluation http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sccp/out130_en.pdf. the Scientific Committee on Cosmetic Products and Non-Food Products intended for Consumers (SCCNFP) has stated that the precise chemical nature of the ingredient and its structural formula, if it is known, should be identified in the safety assessment file.
Vurderingen af en kosmetisk bestanddel skal gennemføres under hensyntagen til dens fysiske, kemiske og fysiko-kemiske egenskaber.
The evaluation of a cosmetic ingredient should be carried out with respect to its physical, chemical and physico-chemical properties.
Dette betyder, at de ovenstående sikkerhedskrav, uanset fremstillingsproces og partikelstørrelse for en given bestanddel, der anvendes i kosmetiske produkter, skal opfyldes, inden denne bestanddel kan anvendes i kosmetik.
This means that regardless of the process used to manufacture it and the particle size of a given ingredient used in cosmetic products, the above safety requirements need to be fulfilled before this ingredient can be used in cosmetics.
Derfor er der ingen specifikke krav til bestanddele fremstillet ved hjælp af nanoteknologi.
Therefore, there are no specific requirements for ingredients produced with nanotechnology.
For så vidt angår andre forbrugerprodukter, der indeholder kemiske bestanddele, eller medicinske produkter til human brug, eller veterinærmedicinske produkter, gennemføres de eksisterende vurderingsprocedurer i henhold til de normale krav i henhold til den for sektoren relevante lovgivning.
In relation to other consumer products containing chemical substances, or medicinal products for human use, or veterinary medicinal products, the existing evaluation procedures take place according to the normal requirements provided for in the legislation related to each sector.
2004/C 51 E/251
2004/C 51 E/251
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2249/03
WRITTEN QUESTION P-2249/03
Om: Situationen for arbejdstagerne i virksomheden Sintel i Spanien
Subject: Situation of workers at the Sintel company (Spain)
Næsten to år efter godkendelsen af det forslag og de betingelser, som myndighederne har fremsat (den 3. august 2001) med henblik på at gennemføre en pakke af foranstaltninger for at finde en løsning på Sintels krise i samarbejde med de involverede parter , befinder de ansatte i den konkursramte virksomhed sig i samme udsatte situation, som da konflikten begyndte.
Although it is now almost two years since they accepted the government's offer and conditions (agreement of 3 August 2001) designed to facilitate the introduction of a package of measures to resolve the crisis at Sintel with the involvement of all the parties concerned, the workers at the bankrupt Sintel company remain as defenceless now as they were when the crisis first arose.
Tillidsmændene er ikke blevet indkaldt til et eneste møde, hverken af de instanser, der behandler konkursboet, eller Telefónica, som er part i konkursbehandlingen og i betragtning af, at arbejdstagerne er de vigtigste kreditorer.
The workers' legal representatives have still not been invited to meet with receivers, the government or the Telefónica telecommunications company, as a party involved in the bankruptcy procedure, given that the workers are the main creditors.
Hvis arbejdstagerne ikke indkaldes, kan aftalen kun vanskeligt træde i kraft.
Without the participation of the workers it is difficult to see how the agreement can be implemented.
Siden konkurserklæringen (kendelse af 28. maj 2001) er der gået to år, og kreditorforsamlingen er ikke blevet indkaldt med henblik på udpegelse af kuratorer, så arbejdstagerne ikke kan gøre brug af deres rettigheder.
It has been two years since bankruptcy was declared (by order of 28 May 2001) and yet no meeting of creditors has as yet been called to appoint official receivers, thereby making it impossible for the workers to exercise their rights as creditors.
Da aftalen på flere punkter er blevet misligeholdt, og arbejdstagernes rettigheder således er blevet overtrådt, vil jeg gerne spørge om følgende:
Many aspects of the agreement have not been complied with and the workers' rights have not been upheld.
Er det ikke Kommissionens opfattelse, at de spanske myndigheder bør drage omsorg for, at aftalen med de ansatte i Sintel overholdes?
Does it not believe that the Spanish Government ought to ensure compliance with the agreement reached with the workers at Sintel?
Kan Kommissionen orientere om, hvordan EU har fulgt Sintel-sagen og den formodede overtrædelse fra de spanske myndigheders side?
Will it say what action the EU is taking with regard to the Sintel case and the apparent failure on the part of the Spanish Government to honour the agreement?
Aftalen mellem de berørte virksomheder og de spanske myndigheder på den ene side og repræsentanter for arbejdstagerne i virksomheden Sintel på den anden side er underlagt den spanske lovgivning.
The agreement reached between the companies concerned and the Spanish government on the one hand and the representatives of workers at the Sintel company on the other hand is governed by Spanish law.
2004/C 33 E/246
2004/C 33 E/246
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2263/03
WRITTEN QUESTION P-2263/03
Om: Støtte fra strukturfondene i Skotland
Subject: Structural funding in Scotland
Kan Kommissionen fremskaffe statistikker over, hvor stor en del af de midler fra strukturfonde, Skotland har fået siden iværksættelsen af den nuværende programperiode (2000-2006), der rent faktisk er blevet anvendt?
Can the Commission provide statistics on the proportion of EU structural funding allocated to Scotland since the beginning of the current programming period (2000 to 2006) which has actually been spent?
Kan Kommissionen stille statistikker til rådighed over, hvor stor en del af de midler fra strukturfondene, der er tildelt Skotland siden iværksættelsen af den nuværende programperiode, for hvilke forpligtelsen blev eller vil blive ophævet?
Can the Commission provide statistics on the proportion of structural funding allocated to Scotland in the current programming period which has been, or is due to be, decommitted?
Kan Kommissionen ligeledes give oplysninger om statistikker om, hvor stor en del af det samlede beløb, der oprindeligt blev tildelt Skotland fra strukturfondene i den foregående programperiode (1993-1999), og som rent faktisk blev anvendt?
Can the Commission similarly provide statistics regarding the proportion of total monies originally allocated to Scotland from the Structural Funds during the previous programming period (1993-1999) which were actually spent?
Og kan Kommissionen give oplysninger om, hvor stor en del af det samlede beløb, der oprindeligt blev tildelt til Skotland fra strukturfondene i samme programperiode, for hvilke forpligtelsen efterfølgende blev ophævet?
And can the Commission provide statistics on the proportion of total monies initially allocated to Scotland from the Structural Funds during that same programming period which are subsequently decommitted?
Kan Kommissionen vedrørende statistikker om ophævelse af forpligtelsen oplyse, hvilke projekter, det drejer sig om og hvorfor forpligtelsen blev ophævet?
With respect to the statistics relating to decommitments, can the Commission indicate the specific projects concerned, and the reasons why the money was decommitted?
For perioden 2000-2006 kan Kommissionens betalinger tage form af acontobetalinger, mellemliggende betalinger eller udbetaling af restbeløb i henhold til artikel 32, stk 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om de generelle bestemmelser for strukturfondene EFT L 161 af 26.6.1999 . .
For the period, 2000-2006, payments by the Commission may take the form of payments on account, interim payments or payments of the final balance in accordance with Article 32 (1) of Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Funds OJ L 161, 26.6.1999 . .
Mellemliggende betalinger og udbetaling af den endelige saldo skal vedrøre faktisk afholdte udgifter, der skal svare til betalinger, der er foretaget af de endelige støttemodtagere, og som der foreligger kvitterede fakturaer eller tilsvarende dokumenter for.
Interim payments and payments of the balance shall relate to expenditure actually paid out, which must correspond to payments made by the final beneficiaries, supported by receipted invoices or documents of an equivalent nature.
De skotske myndigheder har hidtil gjort krav på udbetaling af 201 mio. EUR.
The Scottish authorities have so far claimed approximately EUR 201 million.
Dette svarer til ca. 12 % af strukturfondsbevillingerne til Skotland for programmeringsperioden 2000-2006, som udgør 1 688 EUR.
This represents about 12 % of the allocations under the Structural Funds to Scotland for the programming period 2000-2006, which amounts to EUR 1 688 .
Dette beløb omfatter ikke acontobetalinger, som tegner sig for 7 % af fondsstøtten til de pågældende interventioner.
This amount does not include payments on account which represent 7 % of the contribution from the Funds to the assistance in question.
Det eneste program i Skotland, der på dette tidspunkt falder ind under den såkaldte N+2 -regel i artikel 31, stk 2, i forordning (EF) nr. 1260/1999 , er Highlands & Islands Special Transitional Programme (det særlige overgangsprogram for højlandet og øerne).
The only programme supported by the Structural Funds in Scotland subject at this stage to the application of the so-called N+2 rule under Article 31 (2) of Regulation (EC) No 1260/1999 was the Highlands & Islands Special Transitional Programme.
Efter denne regel skal der for forpligtelser, der er indgået i år 2000, indsendes betalingsanmodninger for det tilsvarende beløb senest den 31. december 2002, hvis bevillingerne ikke skal frigøres.
In accordance with this rule, financial commitments made in the year 2000 had to give rise to payment requests of equivalent value by 31 December 2002 or risk decommitment of unclaimed amounts.
Den risiko eksisterer hverken for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond eller for Det Finansielle Instrument for Udvikling af Fiskeriet, for hvilke der ikke var indgået forpligtelser i 2000.
No such risks exist for the European Regional Development Fund and the European Social Fund, nor for the Financial Instrument for Fisheries Guidance for which there were no commitments for 2000.