natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den 17. juni 2011 afsluttede Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) sin 100. konference i Genève.
On 17 June 2011, the 100th Conference of the International Labour Organisation (ILO), a UN agency, concluded in Geneva.
Ifølge direktøren for denne organisation under De Forenede Nationer, Juan Somavia, kan denne konference med rette kaldes historisk, idet repræsentanter for regeringer, arbejdsgivere og arbejdere for første gang blev enige om nødvendigheden af at fastlægge nogle internationale mindstekrav med henblik på i væsentlig grad at forbedre situationen for mænd og kvinder, der er beskæftiget med husligt arbejde.
The ILO Director, Juan Somavia, described this conference as ‘historic’, since for the first time representatives of governments, employers and workers agreed on the need to establish minimum international standards so as substantially to improve the situation of male and female domestic workers.
Således indeholder den vedtagne konvention en anerkendelse af husligt arbejde, ligesom den kritiserer den usynlighed og undervurdering, disse arbejdere lider under, især kvinderne, hvis profession ikke er anerkendt som en sådan, og som ikke har fået anerkendt de mest grundlæggende arbejdsmæssige rettigheder, der gælder for enhver anden arbejder.
The draft convention enshrines the recognition of domestic work, and criticises the fact that domestic workers, mainly women, are invisible and undervalued, since their profession is not recognised as such, and they are denied acknowledgement of the most basic labour rights enjoyed by all workers.
Ifølge data fra ILO er der mere end 50 mio. mennesker, heraf 90 % kvinder, der i øjeblikket er beskæftiget med husligt arbejde, et tal, som organisationen skønner kan overstige 100 mio., eftersom de fleste, der arbejder i hjemmet, indgår i den skjulte økonomi.
The figures available to the ILO indicate that over 50 million human beings, 90 % of them women, are currently domestic workers; the ILO believes that the real figure may be more than 100 million, since the majority of domestic workers form part of the hidden economy.
I Europa tilhører størstedelen af disse arbejdere endvidere samfund, der, som indvandrerne, udsættes for gentagen diskrimination.
Furthermore, in Europe the majority of these workers belong to communities which, as in the case of immigrants, suffer from repeated discrimination.
Ligeledes regner man med, at de i 80 % af tilfældene ikke når op på gennemsnitslønnen i det land, hvor de arbejder.
It is estimated that in 80 % of cases, domestic workers do not earn the average salary of the countries in which they work.
ILO har fastslået, at disse millioner mennesker, som er beskæftiget med husarbejde, har krav på de samme rettigheder, som alle andre arbejdere, herunder »rimelige arbejdstider, mindst 24 sammenhængende timers fritid om ugen, en begrænsning af betalingen i naturalier, klare oplysninger om arbejdsbetingelserne såvel som respekt for de grundlæggende principper og rettigheder på arbejdsmarkedet, herunder retten til at organisere sig og indgå kollektive overenskomster.«
The ILO has established that it needs to be acknowledged that these millions of domestic workers should enjoy the same rights as workers generally, including normal hours of work, at least 24 consecutive hours of rest per week, a limit on payment in kind, clear information on employment conditions, and respect for fundamental labour principles and rights, including freedom of association and collective bargaining.
Hvilke forholdsregler har Rådet truffet eller påtænker Rådet at træffe efter Europa-Parlamentets vedtagelse af beslutning P7_TA(2011)0237 om forslaget til ILO‑konventionen?
What measures has the Council taken, or does it intend to take, following Resolution P7_TA(2011)0237 adopted by the EP on the ILO’s draft convention?
Har Rådet henvendt sig til medlemsstaterne for at anbefale dem at ratificere den pågældende konvention?
Has the Council recommended to the Member States that they ratify this Convention?
Er Rådet i besiddelse af specifikke oplysninger om forholdene for arbejdere, der er beskæftiget med husligt arbejde i EU?
Does the Council have specific information on the real situation of domestic workers in the European Union?
(10. oktober 2011)
(10 October 2011)
Rådet er bekendt med den alvorlige situation for et stort antal mennesker, der beskæftiger sig med husligt arbejde verden over.
The Council is well aware of the serious situation faced by a large number of domestic workers around the world.
Rådet har noteret sig Europa-Parlamentet beslutning om ILO's udkast til konvention om ordentlige arbejdsforhold i husligt arbejde samt det forhold, at Parlamentet har opfordret EU‑medlemsstaterne til hurtigt at ratificere og gennemføre konventionen.
The Council has taken due note of the European Parliament's Resolution on the ILO's draft Convention concerning Decent Work for Domestic Workers and of the fact that the Parliament has called on the EU Member States to ratify and implement the Convention quickly.
Det er op til medlemsstaterne at træffe afgørelse om ratifikation.
It is up to the Member States to take decisions related to ratification.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006407/2011
Question for written answer E-006407/2011
Ifølge generaldirektøren for denne organisation under De Forenede Nationer, Juan Somavia, kan den netop afsluttede konference med rette kaldes historisk, idet repræsentanter for regeringer, arbejdsgivere og arbejdere for første gang blev enige om nødvendigheden af at fastlægge nogle internationale mindstekrav med henblik på i væsentlig grad at forbedre situationen for mænd og kvinder, der er beskæftiget med husligt arbejde.
The ILO Director, Juan Somavia, described this conference as ‘historic’, since for the first time representatives of governments, employers and workers agreed on the need to establish minimum international standards so as substantially to improve the situation of male and female domestic workers.
Således indeholder den vedtagne konvention en anerkendelse af husligt arbejde, ligesom den kritiserer den usynlighed og undervurdering, disse arbejdere lider under, især kvinderne, hvis profession ikke er anerkendt som en sådan, og som ikke har fået anerkendt de mest grundlæggende rettigheder, der gælder for enhver anden arbejder på arbejdsmarkedet.
The draft convention enshrines the recognition of domestic work, and criticises the fact that domestic workers, mainly women, are invisible and undervalued, since their profession is not recognised as such, and they are denied acknowledgement of the most basic labour rights enjoyed by all workers.
ILO har fastslået, at disse millioner af mennesker, som er beskæftiget med husarbejde, har krav på de samme rettigheder, som alle andre arbejdere, herunder »rimelige arbejdstider, mindst 24 sammenhængende timers fritid om ugen, en begrænsning af betalingen i naturalier, klare oplysninger om arbejdsbetingelserne såvel som respekt for de grundlæggende principper og rettigheder på arbejdsmarkedet, herunder retten til at organisere sig og indgå kollektive overenskomster.«
The ILO has established that it needs to be acknowledged that these millions of domestic workers should enjoy the same rights as workers generally, including normal hours of work, at least 24 consecutive hours of rest per week, a limit on payment in kind, clear information on employment conditions, and respect for fundamental labour principles and rights, including freedom of association and collective bargaining.
Hvilke forholdsregler har Kommissionen truffet eller påtænker Kommissionen at træffe efter Europa-Parlamentets vedtagelse af beslutning P7_TA(2011)0237 om forslaget til ILO‑konventionen?
What measures has the Commission taken, or does it intend to take, following Resolution P7_TA(2011)0237 adopted by the EP on the ILO’s draft convention?
Har Kommissionen henvendt sig til medlemsstaterne for at anbefale dem at ratificere den pågældende konvention?
Has the Commission recommended to the Member States that they ratify this Convention?
Er Kommissionen i besiddelse af specifikke oplysninger om forholdene for arbejdere, der er beskæftiget med husligt arbejde i EU.
Does the Commission have specific information on the real situation of domestic workers in the European Union?
Har Kommissionen planer om at revidere direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og direktiv 2000/78/EF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv med henblik på at inddrage husligt arbejde?
Does the Commission intend to revise Directive 2005/36/EC on the recognition of professional qualifications, and Directive 2000/78/EC establishing a general framework for equal treatment in employment and occupation, so as to take account of domestic work?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006408/2011
Question for written answer E-006408/2011
I forbindelse med undersøgelserne omkring EHEC-sygdomsudbruddene er det kommet frem, at økologisk producerede produkter åbenbart bliver transporteret over store afstande i EU.
In the course of investigations into the EHEC outbreaks it was revealed that, throughout the EU, organically produced products are obviously transported across great distances.
Dette forhold er åbenlyst i strid med de vigtigste krav, som forbrugerne stiller til økologiske produkter, nemlig skånsom behandling af ressourcerne, bæredygtighed, miljøvenlighed, dyrevelfærd og CO 2 ‑besparelser.
This state of affairs would appear to conflict with consumers’ most important expectations of organic products, namely that they should reflect the principles of sparing use of resources, sustainability, respect for the environment, protection of animals and minimising CO 2 emissions.
Er faktorerne miljøvenlighed, CO 2 ‑besparelser og dyrevelfærd efter Kommissionens opfattelse vigtige elementer i et bæredygtigt og ressourceskånsomt landbrug?
Does the Commission regard considerations such as respect for the environment, minimising CO 2 emissions and protecting animals as important components of sustainable farming that makes sparing use of resources?
Bør der efter Kommissionens opfattelse stilles højere krav til bæredygtighed og et økologisk regnskab i balance i forbindelse med økologisk produktion end i forbindelse med konventionel produktion af sammenlignelige produkter?
Does the Commission consider that the sustainability and environmental balance standards should be higher for products produced organically than for comparable products from mainstream production?
Er transport af slagtedyr med betegnelsen »økologisk« over lange strækninger tværs gennem Europa forenelig med faktorerne skånsom behandling af ressourcerne, bæredygtighed, miljøvenlighed, dyrevelfærd og CO 2 ‑besparelser?
Is the practice of transporting livestock labelled ‘organic’ over huge distances across Europe to be slaughtered compatible with sparing use of resources, sustainability, respect for the environment, minimising CO 2 emissions, and the protection of animals?
Har Kommissionen planer om at indarbejde faktorerne skånsom behandling af ressourcerne, bæredygtighed, miljøvenlighed, CO 2 ‑besparelser og dyrevelfærd i fremtidige direktiver for økologisk produktion?
Does the Commission plan to build considerations of sparing use of resources, sustainability, respect for the environment, minimising CO 2 emissions, and the protection of animals into future directives on organic produce?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006409/2011
Question for written answer E-006409/2011
Grækenland blev medlem af Det Europæiske Fællesskab i 1981.
Greece joined the European Community in 1981.
Har Grækenland i perioden 1981‑2011 nogensinde været nettobidragyder i forhold til EU‑budgettet?
Was Greece a net contributor to the EU budget at any point between 1981 and 2011?
Hvis ja, i hvilke år og med hvilke beløb?
If so, in which years and by how much?
Hvad udgør det samlede beløb, som Grækenland har modtaget over EU‑budgettet i perioden 1981‑2011?
How much in total did Greece receive from the EU budget between 1981 and 2011?
Hvilke beløb heraf tegnede henholdsvis Østrig og Tyskland sig for?
How much of this was contributed by Austria and Germany respectively?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006410/2011
Question for written answer E-006410/2011
Om: Grækenland som nettobidragyder?
Subject: Greece a net contributor?
Kan Kommissionen oplyse, hvornår den forventer, at Grækenland går fra at være nettomodtager til at blive nettobidragyder (år)?
Can the Commission give an idea of when (which year) it assumes Greece might move from the status of net beneficiary to that of net contributor to the EU?
Forventer Kommissionen, at det vil være muligt inden for 10 år?
Does the Commission consider this will be possible in the next 10 years?
Gennemfører Kommissionen simuleringer, som regelmæssigt undersøger forskellige scenarier med henblik på at besvare spørgsmål 1 og 2?
Is the Commission conducting simulations regularly testing the various scenarios possible as answers to questions 1 and 2?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006411/2011
Question for written answer E-006411/2011
Om: Kroatien som nettobidragyder?
Subject: When will Croatia become a net contributor?
Den 10. juni 2011 foreslog Kommissionen Rådet at afslutte de sidste fire kapitler i tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien.
On 10 June 2011, the Commission proposed to the EU Council of Ministers that the final four chapters of the accession negotiations with Croatia be closed.
Kommissionen foreslog endvidere den 1. juli 2013 som mulig dato for Kroatiens tiltrædelse af EU.
The Commission also suggested 1 July 2013 as the possible date for Croatia’s accession to the EU.
EU‑medlemsstaterne skal godkende Kroatiens optagelse, og Kroatien vil stemme herom ved en folkeafstemning.
The EU Member States have to agree to Croatia entering the EU and Croatia will also vote on the country’s accession in a referendum.
Under forudsætning af, at medlemsstaternes afstemning og folkeafstemningen falder positivt ud og Kroatien tiltræder EU pr. 1. juli 2013: 1.
Assuming that the Member States agree to Croatia’s accession and the outcome of the referendum is positive, and that Croatia joins the EU on 1 July 2013: 1.
Kan Kommissionen oplyse, hvornår den forventer, at Kroatien går fra at være nettomodtager til at blive nettobidragyder (år)? 2.
Can the Commission indicate which year it expects Croatia to move from being a net beneficiary to a net contributor? 2.
Forventer Kommissionen, at det vil være muligt inden for 10 år? 3.
Does the Commission believe this to be possible within 10 years? 3.
Råder Kommissionen over simuleringer, som regelmæssigt undersøger forskellige scenarier med henblik på at besvare spørgsmål 1 og 2?
Does the Commission have simulations that analyse regularly the most diverse of scenarios in answer to questions 1 and 2?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006412/2011
Question for written answer E-006412/2011
Om: Udgifter til Kroatiens tiltrædelse af EU
Subject: Cost of Croatia's accession to the EU
Den 10. juni 2011 foreslog Kommissionen Rådet at afslutte de sidste fire kapitler i tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien.
On 10 June 2011 the Commission proposed to the Council that the last four chapters of the accession negotiations with Croatia should be closed.
Kommissionen foreslog endvidere den 1. juli 2013 som mulig dato for Kroatiens tiltrædelse af EU.
It also proposed 1 July 2013 as a possible date for Croatia’s EU accession.
EU‑medlemsstaterne skal godkende Kroatiens optagelse, og Kroatien vil stemme herom ved en folkeafstemning.
Croatia’s membership must be approved by the Member States, and Croatia will decide on the matter in a referendum.
Under forudsætning af, at medlemsstaternes afstemning og folkeafstemningen falder positivt ud og Kroatien tiltræder EU pr. 1. juli 2013: 1.
Assuming that the outcome of the vote by the Member States and in the referendum is positive and Croatia becomes a member of the EU on 1 July 2013: 1.
Hvilke andele af det samlede beløb for 2005‑2013 tegner henholdsvis Østrig og Tyskland sig for?
What shares of the total amount from 2005 to 2013 will be borne by Germany and Austria respectively?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006413/2011
Question for written answer E-006413/2011
Om: Elektroniske dæmpningsanordninger og deres bidrag til trafiksikkerheden i Europa
Subject: Electronically-controlled shock absorbers and their contribution to road safety in Europe
Allerede i 2008 blev det i forbindelse med udarbejdelsen af forordning (EF) nr. 661/2009 diskuteret at gøre elektroniske dæmpningssystemer obligatoriske for alle køretøjer.
The question of making electronically‑controlled shock absorber systems compulsory for all vehicles was already discussed in 2008, when Regulation (EC) No 661/2009 was being drawn up.
Disse systemer betyder bedre kontakt med kørebanen og øget sikkerhed under kørsel, da køretøjet forholder sig mere stabilt, især i kritiske situationer (undvige‑ og bremsemanøvrer).
These kinds of systems improve contact with the road and make it safer to drive, as vehicles are more stable, in particular in critical situations (when making evasive manoeuvres or braking).
Som led i den daværende lovgivningsproces blev elektroniske dæmpningssystemer medtaget i lovforslaget som obligatoriske for alle motorkøretøjer, men blev senere forkastet med den begrundelse, at der ikke var sket specificering i henhold til FN/ECE-regulativ nr. 13.
During that legislative process, provisions making electronically‑controlled shock absorber systems compulsory for all motor vehicles were included in the draft legislation but were later rejected on the grounds that no specification had been laid down under UNECE Regulation 13.
Agter Kommissionen at gøre elektroniske dæmpningssystemer lovpligtige for alle køretøjer, og har man allerede konkrete planer i den forbindelse? 3.
Does the Commission intend to make electronic shock absorber systems a legal requirement for all vehicles, and have concrete plans already been drawn up?
Er Kommissionen bekendt med andre kontrolmærker end ECE mærket i henhold til FN/ECE-regulativ nr. 13, på grundlag af hvilke elektroniske dæmpningssystemer kan optages i en EU‑retsakt?
Is the Commission aware of other test marks than the ECE test mark under UNECE Regulation 13 on the basis of which electronic shock absorber systems may be incorporated into a European Union legal act?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006414/2011
Question for written answer E-006414/2011
Om: Sudetertyskere — søgning efter massegrave i Tjekkiet
Subject: Sudeten Germans — search for mass graves in the Czech Republic
Mere end 65 år efter Anden Verdenskrigs afslutning er drabet på tusinder af civile tyskere i Tjekkiet tilsyneladende stadigvæk et tabuemne.
Over 65 years after the end of the Second World War, the murder of thousands of German civilians in the Czech Republic still seems to be a taboo subject.
Journalisterne David Vondracek og Pavel Plak har bragt indslag om fordrivelsesforbrydelserne i radio og tv.
Journalists David Vondracek and Pavel Polak have reported on the criminal expulsions on radio and television.
Vondracek beskæftiger sig i en reportage med de umarkerede massegrave, som der findes utallige af på Den Tjekkiske Republiks område.
In one report, Vondracek focuses on unmarked mass graves, of which there are many in the Czech Republic.
De største massegrave blev gravet op i hemmelighed, de jordiske rester bragt bort og brændt.
The biggest mass graves were secretly exhumed and the remains taken away and burnt.
Det er vanskeligt at finde de »skjulte« massegrave.
The search for the ‘hidden’ mass graves is proving difficult.
Yder EU hjælp til at finde sådanne massegrave?
Is the EU providing support for the search for these mass graves?
Hvorvidt hjælper EU med at undersøge massegrave som led i opgøret med fortiden?
What help is the EU providing for the investigation of mass graves in the context of coming to terms with the past?
Yder EU støtte til dokumentarfilm, som beskæftiger sig med (kommunistiske) krigsforbrydelser?
Is there EU funding for documentary films dealing with (Communist) war crimes?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-006415/2011
Question for written answer E-006415/2011
Om: Enighed om byskilt i Kärnten — anerkendelse af det tysksprogede mindretal i Slovenien
Subject: Agreement on Carinthian placename signs and recognition of Slovenia's German-speaking minority
I den østrigske delstat Kärnten blev striden om tosprogede byskilte for det slovenske mindretal endegyldigt bilagt med den enighed, der blev opnået i april 2011.
The agreement reached in Carinthia in April 2011 has finally resolved the row over bilingual placename signs for the Slovenian minority there.
Senest nu må Slovenien forholde sig til, hvordan det behandler de resterende medlemmer af det tysksprogede mindretal i landet.
Now, more than ever, the onus is on Slovenia to review the way it treats the German-speaking minority within its own borders.
Det gav Republikken Sloveniens ambassadør i Østrig, Aleksander Gerzina, et katastrofalt eksempel på den 14. april 2011.
A shocking example of the current attitude came on 14 April 2011 when Slovenia’s ambassador to Austria, Aleksander Gerzina, stated in a letter to Die Presse that ‘Comparisons between the Slovenian minority in Austria and the members of the German-speaking ethnic community in Slovenia are inappropriate both historically and currently, and are completely misleading.
I et læserbrev i »Die Presse« skriver han: »Sammenligningen af det slovenske mindretal i Østrig og medlemmerne af det tysksprogede mindretal i Slovenien er upassende og fuldkommen misvisende både i en historisk og en aktuel sammenhæng.
There are only two indigenous minorities living in Slovenia: the Italians and the Hungarians.’
Der lever kun to autoktone mindretal i Slovenien: italienerne og ungarerne.« Gerzina benægter dermed direkte, at der findes et tysksproget mindretal i Slovenien.
Gerzina thus, in effect, denies the existence of a German-speaking minority in Slovenia.
I en »erklæring om Republikken Sloveniens politik over for de nye mindretal«, som den slovenske præsident Danilo Türk omtalte for nylig, er tyskerne ikke nævnt — i modsætning til albanere, bosniere, makedoniere, montenegrinere og serbere.
In a recent ‘Declaration on the policy of the Republic of Slovenia towards the new ethnic communities’ by President Danilo Türk, Germans, unlike Albanians, Bosnians, Macedonians, Montenegrins and Serbs, did not get a mention.
Man vil åbenbart anerkende de etniske grupper, som for størstedelens vedkommende indvandrede fra det tidligere jugoslaviske område efter 1945, men ikke det autoktone tyske mindretal.
Ethnic groups in Slovenia, most of them comprising people who have migrated there since 1945 from the territory that was formerly Yugoslavia, are to be officially recognised — not, however, the indigenous German ethnic group.
På det nuværende slovenske område har der levet tyskere i op til 800 år, så de kan under alle omstændigheder betegnes som autoktone.
Germans have been living in the area that is now Slovenia for as long as 800 years and thus clearly merit classification as an ‘indigenous’ group.
Dertil hører befolkningsgrupperne »Gotscheer«, »Zarzer« og »Deutsch-Untersteirer«.
They include the Gottschee and Zarz communities and the Germans of Lower Styria.
At mindretallet talmæssigt ikke er så stort, skyldes frem for alt også fordrivelsesforbrydelserne begået af Titos partisaner efter Anden Verdenskrig.
The fact that they are few in number is primarily a reflection of the criminal policy of expulsion practised by Tito’s partisans after the Second World War.
Og at bruge det som begrundelse for at nægte at anerkende dem og nægte dem de rettigheder, de har krav på, er uværdigt for et EU‑medlemsland.
To use this today as a justification for refusing to recognise them and denying them their rights is a stance unworthy of an EU Member State.
Hvad er Kommissionens holdning til, at den slovenske ambassadør benægter, at der findes et autoktont tysk mindretal i Slovenien?
How does the Commission view the Slovenian ambassador’s denial that Slovenia has an indigenous German minority?