natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vil EU's repræsentation i Kina rejse spørgsmålet over for regeringen og kræve, at der sættes en stopper for de kinesiske væbnede styrkers adfærd, og at de fængslede munke frigives?
Will the EU's representation in China raise this issue with the Government and call for the end of operations by Chinese armed forces and the immediate release of all the detained monks?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005061/2011
Question for written answer E-005061/2011
Depression anses af Verdenssundhedsorganisationen for at være en af de mest karakteristiske lidelser i vores århundrede.
Depression is considered by the WHO as being one of the most characteristic diseases of our century, predominantly affecting women.
Hertil skal lægges den store mistillid, der ofte næres til den traditionelle farmakologiske behandling.
In addition, there is often a huge distrust of traditional drug therapies.
Andelen af de adspurgte kvinder, der anser denne behandling for som oftest at være unyttig, kan alt efter aldersgruppen nå op til 80 %.
Depending on the age group concerned, as many as 80% of people polled believe that such treatment is often useless.
Blandt disse mange tilfælde er der et fænomen, der ofte undervurderes, nemlig fødselsdepression, der rammer et uventet højt antal kvinder, efter at de har født et barn.
Within this broad range of cases, the phenomenon of post-natal depression, which affects an unexpectedly high number of women after giving birth to a child, is often overlooked.
Selv om det ikke er let at samle sikre tal desangående, skønnes det, at der hvert år alene i Italien er mellem 50 000 og 75 000 kvinder, der lider af denne forstyrrelse, hvilket svarer til 10 % af alle kvinder, der går graviditetsperioden ud.
While it is not easy to obtain definite information on the issue, it is estimated that in Italy alone between 50000 and 75000 women suffer from this disorder each year, i.e. 10% of all women who give birth.
Hvilke konkrete initiativer agter Kommissionen i lyset af ovenstående at videreføre for at garantere, at de europæiske institutioner giver depression under graviditeten og fødselsdepression behørig opmærksomhed?
In the light of the above, what practical steps will the Commission take to ensure that pregnancy-related and post-partum depression receive due attention on the part of the EU institutions?
Agter Kommissionen at udarbejde specifikke planer for at reducere forekomsten af fødselsdepression inden 2020?
Does the EU intend to draw up any specific plans to reduce the incidence of post-partum depression by 2020?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005062/2011
Question for written answer E-005062/2011
Om: Fedme blandt børn — et stort problem i Europa
Subject: Concern regarding child obesity in Europe
I Europa tiltager fedme blandt børn i alarmerende tempo.
In Europe, child obesity is increasing alarmingly.
Der spises mindre frugt og grønt i EU i forhold til WHO's anbefalinger om minimum 400 g om dagen, og dette i forvejen ringe forbrug er i øvrigt faldende. —
Consumption of fruit and vegetables in the EU is below that recommended by the World Health Organisation (at least 400 grams daily) and even these minimal consumption levels are diminishing;
På trods af den epidemiske stigning i fedme blandt børn kom Kommissionens initiativ til indførelse af et program med henblik på at finansiere uddeling af frugt- og grøntsager i skolerne, og som havde til formål varigt at øge andelen af disse produkter i børns kost, aldrig op at køre.
Despite the increase in child obesity, a Commission initiative seeking to introduce a funding programme for the supply of fruit and vegetables to schools with a view to achieving a sustainable increase in the percentage thereof in children’s diets has failed to get off the ground.
I skolefrugtordningens første år (2009/2010) blev der ifølge skøn nemlig kun brugt en tredjedel af det budget, som EU havde tildelt projektet, nemlig 33 mio. EUR af de tildelte 90 mio. —
It is estimated that, during the first year of the School Fruit Scheme (2009/2010), only one-third of EU funding earmarked for this purpose was spent, that is to say EUR 33 million out of the EUR 90 million made available.
En af grundene til, at projektet mod fedme ikke virkede, var, at programmerne i forbindelse med projektet startede med stor forsinkelse.
One of the reasons for the failure of the anti-obesity programme was the substantial delay in launching the relevant programmes.
Finder Kommissionen det i øvrigt ikke nødvendigt at træffe foranstaltninger, som kan forenkle de bureaukratiske problemer forbundet med det overdrevne administrative arbejde, der kræves for at få adgang til de midler, som er blevet tildelt til iværksættelsen af ordningen?
Does it not also consider that the excessive bureaucracy involved in applying for funding under the programme must be simplified?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005063/2011
Question for written answer E-005063/2011
Om: Retten til privatlivets fred
Subject: Right to privacy
Den 28. januar 2011 oplyste Kommissionen, at den agter at udarbejde en klar og moderne lovgivning, som kan anvendes i hele EU, for at sikre et højt beskyttelsesniveau for personoplysninger og privatlivets fred, ved at foretage en reform af EU‑direktivet fra 1995 om beskyttelse af personoplysninger.
On 28 January the Commission announced its intention of drawing up clear and up-to-date rules applicable throughout the EU to guarantee a high level of personal data protection and respect for private life, amending the 1995 EU directive on the protection of individuals with regard to the processing of personal data.
Kommissær Reding har i øvrigt bedt de virksomheder, som har lovligt hjemsted uden for de 27 EU‑lande (heriblandt USA), om straks at tilpasse deres politik vedrørende privatlivets fred, således at de fult ud overholder den europæiske lovgivning.
Commissioner Reding has also called on companies legally registered in third countries, including the United States, to come into line fully and immediately with EU privacy rules.
Kan Kommissionen oplyse, hvordan den agter at kontrollere og evt. sanktionere de virksomheder, der ikke overholder kravene?
In view of this, can the Commission indicate how it intends to monitor and, where appropriate, penalise companies which fail to comply?
Er der taget højde for en frist, inden hvilken disse virksomheder skal tilpasse sig den europæiske lovgivning?
Has a timeline been established for compliance by companies with European rules?
Har Kommissionen taget højde for at indføre en form for tjeneste, som kan bistå enkelte borgere, der agter at anmode om sletning af deres personoplysninger fra databaser, når disse oplysninger er blevet ulovligt indsamlet?
Has the Commission envisaged the introduction of a service for individual citizens seeking the removal of personal data illicitly entered on data banks?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005064/2011
Question for written answer E-005064/2011
Med beslutning ( P7_TA(2010)0056 ) har Parlamentet foreslået at indføre skat på finansielle transaktioner og har opfordret Kommissionen til at udarbejde den relevante konsekvensanalyse, idet der skal være særlig opmærksomhed på følgende punkter: (i) fordele og ulemper ved indførelse af en skat på finansielle transaktioner i EU alene sammenholdt med en indførelse på globalt plan i den nuværende situation, (ii) mulighederne for at opnå en væsentlig indtægt sammenholdt med andre former for skat, opkrævningsudgifter og fordeling af indtægterne mellem landene, (iii) hvordan en skat på finansielle transaktioner skal udformes for at afbøde de negative konsekvenser, der ofte er forbundet med indirekte skatter på kapitaltilførsel, (iv) i hvilken udstrækning en skat på finansielle transaktioner kan bidrage til stabilisering af de finansielle markeder med hensyn til dens indvirkning på overdreven kortfristet handel og spekulation og på gennemsigtigheden. —
the European Parliament has adopted a resolution ( P7_TA(2010)0056 ) on the introduction of a financial transaction tax (FTT) in which it urged the Commission to elaborate an impact assessment awarding particular attention to: (i) the benefits and drawbacks of the introduction of financial transaction taxes in the European Union alone, as compared to their introduction at global level and to the current situation; (ii) the potential to generate substantial revenue in comparison to other sources of tax revenues, collection costs and distribution of revenues among countries; (iii) how a financial transaction tax needs to be designed in order to mitigate the negative side effects usually associated with indirect taxes on the raising of capital; (iv) to what extent a financial transaction tax would contribute to the stabilisation of the financial markets in terms of its effect on excessive short-term trading and speculation and on transparency; —
I sin meddelelse af 7. oktober 2010 har Kommissionen forpligtet sig til at påbegynde en gennemførlighedsundersøgelse vedrørende indførelse af dette skatteinstrument. —
the European Commission, in its communication of 7 October 2010, undertook to conduct a feasibility study on the introduction of a financial instrument of that nature; —
Kan Kommissionen — i betragtning af ovenstående — oplyse, om den gennemførlighedsundersøgelse, som Parlamentet anmodede om, er blevet afsluttet, og evt. med hvilke resultater?
Can the Commission state whether the feasibility study requested by Parliament has been completed and, if so, what the results were?
Er Kommissionen nu — et år efter, at Parlamentet har vedtaget den omtalte beslutning — i stand til at fremsætte et fuldstændigt og konkret forslag vedrørende indførelsen af en skat på finansielle transaktioner?
Whether the Commission is now able, one year after the resolution was adopted by Parliament, to bring forward a hard‑and-fast proposal concerning the introduction of the FTT?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005065/2011
Question for written answer E-005065/2011
Om: Tilbagesendelsesdirektivet — Domstolens dom i El Dridi-sagen
Subject: Directive on the return of illegal immigrants — ruling by the Court of Justice of the EU in the El Dridi case
I El Dridi-dommen af 28. april 2011 besluttede Domstolen, inden for rammerne af »tilbagesendelsesdirektivet« (direktiv 2008/115/EF) og som svar på et præjudicielt spørgsmål, at EU‑medlemsstaterne, i tilfælde af manglende succes med tvangsforanstaltninger til gennemførelse af tvungen udvisning af personer, der ulovligt opholder sig i et land, ikke kan bestemme, at der idømmes en frihedsstraf med den eneste begrundelse, at en tredjelandsstatsborger, efter at vedkommende er blevet meddelt et påbud om udvisning fra landets territorium, og påbuddets sidste frist er overskredet, fortsætter sit ulovlige ophold på en medlemsstats område.
In the El Dridi judgment of 28 April 2011, the Court of Justice of the EU ruled, on the basis of the directive on the return of illegally staying third-country nationals (Directive 2008/115/EC) and in response to a referral for a preliminary ruling, that the EU Member States may not, in order to remedy the failure of coercive measures adopted in order to effect the forced removal of illegally staying third-country nationals, provide for a custodial sentence on the sole ground that a third-country national continues to stay illegally on the territory of a Member State after an order to leave the national territory was notified to him and the period granted in that order has expired.
Staterne skal med henblik på gennemførelse af afgørelsen om udvisning, for at de kan få virkning, fortsætte en målrettet indsats.
Those States must continue their efforts to enforce the return decision, which continues to produce its effects.
En sådan frihedsstraf vil samtidig, ifølge Domstolen, navnlig på grund af betingelserne for den og dens gennemførelsesmåde, kunne kompromittere virkeliggørelsen af de i direktivet tilstræbte mål, nemlig indførelsen af en målrettet politik om udvisning og tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere, der opholder sig ulovligt i et land, under overholdelse af deres grundlæggende rettigheder.
The Court held that such a custodial sentence, due particularly to its conditions and methods of application, risks jeopardising the attainment of the objective pursued by the directive, namely, the establishment of an effective policy of removal and repatriation of illegally staying third-country nationals in a manner in keeping with their fundamental rights.
Direktivet om ulovlige indvandreres tilbagesendelse strider således mod en national lov, i henhold til hvilken en tredjelandsstatsborger, der opholder sig ulovligt i et land og ikke har rettet sig efter et påbud om at forlade det nationale territorium, idømmes en fængselsstraf.
The directive on the return of illegal immigrants thus prohibits national provisions imposing custodial sentences on illegally staying third-country nationals who fail to comply with an order to leave the national territory.
Hvordan reagerer Kommissionen på denne dom?
What is the Commission’s response to this judgment?
Mener den, at der skal træffes foranstaltninger, således at der kan udvikles en faktisk udvisningspolitik?
Does the Commission consider that action should be taken to enable a genuine deportation policy to be established?
Kan Kommissionen oplyse, hvilke medlemsstater der endnu ikke har gennemført direktivet, og hvilke foranstaltninger Kommissionen har truffet eller agter at træffe over for disse medlemsstater?
Can the Commission indicate which Member States have not yet transposed the directive and what measures it has taken or intends to take against those Member States?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005066/2011
Question for written answer E-005066/2011
(30. maj 2011)
(30 May 2011)
Om: Lån til landbrugere
Subject: Loans for farmers
Kommissionen skal sikre, at det europæiske marked ikke udsættes for forskelsbehandling med hensyn til konkurrence mellem producenterne, som det er tilfældet med adgangen til lån for landbrugere.
It is necessary for the Commission to monitor the European market in order to avoid distortion of competition between producers, for example with regard to access to loans for farmers.
I Tyskland har producenterne rent faktisk adgang til lån med en rentesats på kun 3,5 %, mens rentesatsen i Rumænien (og ikke blot i dette land, for Slovenien har i AGRI-udvalget gjort opmærksom på problemet med adgang til lån) er på 20 %.
In Member States such as Germany, interest rates on such loans are only 3.5 % compared to 20 % in Romania (which is not alone in this, Slovenia, for example, having raised this problem in the Council of Agricultural Ministers).
Denne situation berører ikke blot producenterne, men indebærer desuden en mindre grad af udnyttelse af EU‑midlerne på grund af den manglende mulighed for at medfinansiere projekter til udvikling af landdistrikterne.
This not only places producers at a disadvantage but also reduces take-up of Community funding given the impossibility of co-funding rural development projects.
Det er ikke i Kommissionens interesse at se midler, som er tildelt medlemsstaterne, vende tilbage til fællesskabsbudgettet, men Rumænien skal bestemt tilbagebetale milliarder af EUR, hvis der ikke også træffes foranstaltninger på europæisk plan.
While it cannot be in the interests of the Commission for funding allocated to Member States to return to the Community budget, it is certain that Romania will have to reimburse billions of euros if measures are not taking at European level.
Hvilken strategi anvender Kommissionen i denne situation, og hvordan agter den at gribe ind for ikke længere at acceptere, at denne form for forskelsbehandling i EU varer ved?
What is the Commission’s response to this situation and what action will it take to end such discrimination at European Union level?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005067/2011
Question for written answer E-005067/2011
Om: Det europæiske program for gratis uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede
Subject: European Programme of Food Aid for the Most Deprived Persons
Bekæmpelse af social udstødelse indgår i traktaterne som et af målene for EU.
Under the Treaties, combating social exclusion is a European Union objective.
På denne baggrund har der siden 1986 været planer om at donere overskudslagre af landbrugsprodukter til velgørende organisationer, der hjælper de socialt dårligst stillede.
With that aim in view, since 1986 provision has been made for surplus stocks of agricultural products to be donated to charities which help the most deprived members of society.
Dette program er efterfølgende blevet officielt anerkendt som det europæiske program for gratis uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede.
The programme was subsequently given official status as the European Programme of Food Aid for the Most Deprived Persons (PEAD).
Det europæiske program for gratis uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede er i dag en håndgribelig tilkendegivelse af solidaritet fra EU's side.
Today, the PEAD is a tangible manifestation of Union solidarity.
Programmet repræsenterer knap 1 % af den fælles landbrugspolitiks budget, men kommer mere end 13 mio. europæere til gode, og hovedparten af de europæiske velgørende organisationers virke afhænger heraf.
It represents barely 1 % of the budget for the common agricultural policy (CAP), but benefits more than 13 million Europeans and is crucial to the work of most European charities.
Den gradvise reduktion af de overskydende landbrugsprodukter er kompenseret af et direkte finansielt bidrag til de velgørende organisationer inden for rammerne af dette program.
The gradual fall in the volume of agricultural surpluses has been offset by a direct financial contribution to charities through the PEAD.
I dom af 13. april 2011 gav EF‑Domstolen Tyskland medhold og annullerede artikel 2 og bilag II til forordning (EF) nr. 983/2008, der redegjorde for finansieringsmåden for 2009 for det europæiske program for gratis uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede.
In its judgment of 13 April 2011 the CJEU upheld Germany’s application and annulled Article 2 of and Annex II to Regulation (EC) No 983/2008 laying down the funding arrangements for the PEAD for 2009.
Hvordan fortolker Kommissionen denne dom?
How does the Commission interpret that judgment?
Vil den appellere afgørelsen?
Does it intend to appeal against it?
Mener Kommissionen, at denne dom truer programmets finansiering efter 2009?
In the Commission’s view, does the judgment call into question the funding arrangements for the PEAD after 2009?
I hvilken udstrækning agter Kommissionen at bevare dette program og dets finansieringsmåde?
How does the Commission plan to put the PEAD and its funding arrangements on a permanent footing?
Hvis Kommissionen mener, at den fælles landbrugspolitik ikke længere er velegnet til at finansiere det europæiske program for gratis uddeling af fødevarer til de socialt dårligst stillede, hvilken finansieringsmåde forestiller den sig i så fald til bevaring af programmet?
If the Commission takes the view that the CAP is no longer the appropriate source of funding for the PEAD, what alternative arrangement will it propose in order to safeguard this programme?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005068/2011
Question for written answer E-005068/2011
Om: Tilpasning af afgiftsfritaget toldkontingent for fladfisk til den nuværende situation
Subject: Adjustment of duty-free tariff quota of flatfish to the current situation
Ud over de høje brændstofomkostninger spiller også de lave priser på fisk en rolle i fiskerisektorens krise.
In addition to the high cost of fuel, low fish prices are also partly responsible for the crisis in the fishing industry.
Efter anmodning fra forarbejdningsindustrien og handelssektoren blev et kontingent på 5 000 t filet af fladfisk, der var bestemt for videreforarbejdning i EU (TARIC-nummer 030429 9965 ), i 2007 fritaget for erga omnes-importafgiften på 15 %.
At the request of the processing industry and traders, in 2007 a quota of 5 000 tonnes of flatfish fillet intended for further processing in the EU (TARIC number 030429 9965 ) was exempted from the erga omnes import levy of 15 %.
Årsagerne dertil var at fastholde beskæftigelsen i forarbejdningsindustrien i en periode med lave kvoter på rødspætte.
The purpose of this was to maintain employment in the processing industry during a period when plaice quotas were low.
Toldkontingentet er ikke tilpasset til stigningen i udbuddet af rødspætter.
The tariff quota has not been adjusted to take account of the increase in the supply of plaice.
Det vil sige, at prisen på rødspætter er meget lav.
Partly as a result of this, the price of plaice is very low.
Både leverandører og forarbejdningsvirksomheder anser indførelsen af det afgiftsfrie toldkontingent for ønskværdig.
Both importers and processers/traders consider it desirable to withdraw the duty-free tariff quota.
Hvilket råderum har Kommissionen for at anvende et toldkontingent?
What scope for action does the Commission have to alter a tariff quota?
Er Kommissionen indstillet på at gøre, hvad der overhovedet er muligt for at ophæve eller mindske ovenstående afgiftsfrie toldkontingent?
Will the Commission do everything possible to abolish or reduce the abovementioned duty-free tariff quota?
Vi har fået oplyst, at det allerede i 2009 blev besluttet, at toldkontingentet skulle gælde for årene 2010, 2011 og 2012.
I have heard that it was already decided in 2009 that the tariff quota should apply for the years 2010, 2011 and 2012.
Er det korrekt, og er der således allerede indført et afgiftsfrit toldkontingent på 10 000 t for 2012?
Is this true, and has a duty-free tariff quota of 10 000 tonnes therefore already been set for 2012?
I informationer fra den nederlandske centraladministration fremgår det på den anden side, at et kontingent gælder for 6 eller 12 måneder ttp://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationaal-ondernemen/tariefschorsingen/toekenning-en-geldigheid. .
Information from central government in the Netherlands, on the other hand, quotes the rule that a quota is valid for 6 or 12 months http://www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationaal-ondernemen/tariefschorsingen/toekenning-en-geldigheid .
Hvis svaret på spørgsmål 2 er bekræftende, hvordan står dette så i forhold til den netop anførte regel?
If the answer to Question 2 is affirmative, how is this to be reconciled with the decision just mentioned?
Stemmer det, at ved fuld udnyttelse forlænges toldkontingentet automatisk, og at Kommissionen ved ufuldstændig udnyttelse vil overveje, hvorvidt der skal ske forlængelse (1) ?
Is it true that if sufficient use is made of the quota, it is automatically extended, while if insufficient use is made of it the Commission considers the pros and cons of extending it1?
I hvilket omfang er Kommissionen beføjet til, i tilfælde af fuld udnyttelse, også at vurdere om det er ønskeligt, at et toldkontingent fortsat skal eksistere?
What powers does the Commission have to assess the desirability of maintaining a tariff quota even if sufficient use is being made of it?
Reglen hedder importafgift på rødspættefilet, og fritagelse for importafgift er undtagelsen fra reglen.
Import levies on flatfish fillet are the rule, and exemptions from such levies are the exception to the rule.