natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finder Kommissionen, at der er et misforhold mellem realiteterne og det billede, der tegnes af forholdene?
Does it take the view that the reporting of the case has blown the accusations up out of all proportion to the facts?
Mediernes interesse for undersøgelserne vedrørende Eurostat endog før de er afsluttet, bidrager ikke til at tegne et objektivt billede af situationen, hvortil kommer, at visse oplysninger kan være taget ud af en større sammenhæng.
The intense media interest in the Eurostat investigations even before their completion does not help to provide an objective picture of the situation, particularly as some aspects have been taken out of context.
I denne forbindelse må det konstateres, at visse artikler i pressen beklageligvis ikke altid har overholdt princippet om uskyldsformodning.
To this extent, certain press articles may, regrettably, have compromised full compliance with the principle of the presumption of innocence.
De igangværende undersøgelser i Eurostat efterkommer imidlertid både Parlamentets anmodning som led i opfølgningen af dechargeproceduren for 2001 og Kommissionens ønske om at komme til bunds i sagen og sikre, at der bliver taget fat om de afdækkede problemer, og at der om nødvendigt bliver truffet yderligere foranstaltninger.
At the same time, the investigations currently under way within Eurostat represent a response both to Parliament's request in the context of the follow-up to the 2001 discharge procedure and to the Commission's desire to clarify the situation completely and establish that the problems identified have been definitely addressed and that, if necessary, further action can be taken.
Der er på ingen måde tale om at anfægte de ansatte i Eurostat.
This is not in any way to question the competence of Eurostat staff.
De regler, der gælder for undersøgelserne, giver alle tjenestemænd og andre ansatte klageadgang i henhold til bestemmelserne i vedtægtens artikel 90.
Moreover, the rules governing investigations offer all officials or staff means of redress pursuant to the provisions of Article 90 of the Staff Regulations.
Angående den seneste udvikling i sagen om Eurostat og de foranstaltninger, der skal træffes i forbindelse hermed, henvises det ærede parlamentsmedlem til de foranstaltninger, som blev vedtaget på Kommissionens møder den 9. og 23. juli 2003.
Lastly, with regard to recent developments relating to the situation in Eurostat and the action this calls for, the Commission would refer the Honourable Member to the series of measures adopted at its meetings on 9 and 23 July 2003.
2004/C 783 E/048
2004/C 783 E/048
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2154/03
WRITTEN QUESTION P-2154/03
Om: Forsinkelser med hensyn til udbetaling af støtte til SMV-projekter
Subject: Delays in the disbursement of funding for SMU projects
Formålet med det femte og sjette forskningsrammeprogram er bl.a. at fremme innovationsprojekter.
One of the aims of the Fifth and Sixth Framework Programmes for Research is to encourage innovation.
Efter vurderingen af forslagene blev der i juni 2002 givet tilsagn om støtte til 31 projekter.
Following the assessment process, in June 2002 31 projects were approved.
Ved udgangen af december 2002 var der dog kun blevet indgået fire kontrakter.
However, by late December 2002 only four contracts had been concluded.
Kan Kommissionen oplyse, hvorfor der for 27 ud af 31 projekters vedkommende mere end et år efter Kommissionens tilsagn om støtte endnu ikke er blevet indgået nogen kontrakter, og hvornår Kommissionen agter at indgå disse?
Can the Commission state why, more than one year following the award of funding, contracts have not been drawn up for 27 of the 31 projects and when it intends to conclude those contracts?
Er Kommissionen enig med mig i, at der med sådanne forsinkelser er betydelig risiko for, at visse projekter ikke bliver gennemført?
Does the Commission share my view that delays of this kind pose a serious threat to individual projects?
Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen i bekræftende fald iværksætte for at sikre, at eventuelle negative følger af sådanne forsinkelser bliver så ubetydelige som muligt?
If so, what measures is the Commission taking in order to minimise the problems which these delays may cause?
Hvor mange projekter er der tale om inden for det femte og sjette forskningsrammeprogram, hvor vurderingen heraf blev afsluttet for mindst et år siden, men hvor der endnu ikke er blevet undertegnet nogen kontrakt?
In respect of how many projects under the Fifth and Sixth Framework Programmes for Research have contracts not yet been signed, even though the assessment of those projects was completed one year, or even longer, ago?
Ved udgangen af maj 2003 kunne der under posten forskning og teknologisk udvikling konstateres manglende udbetalinger til en værdi af 7 mia. EUR.
As of late May 2003 the backlog of payments under the budget title covering research and technological development totals some EUR 7 billion.
Kan Kommissionen oplyse, hvornår den senest forventer at udbetale disse beløb, hvilke foranstaltninger den i den forbindelse agter at iværksætte, og om der er risiko for, at en del af disse midler annulleres?
Can the Commission state how quickly it intends to reduce that backlog, what measures it is taking in order to achieve that aim and whether there is a danger that some of the appropriations will be cancelled?
Vil der i den sammenhæng også ske forsinkelser med hensyn til betalingen af regninger for igangværende projekter?
In that connection, are delays also occurring in the disbursement of funding for projects already under way and in respect of which invoices are regularly submitted?
Hvor mange tilfælde (absolut og relativ andel af alle igangværende projekter) vil der i bekræftende fald være tale om, og hvad er årsagen hertil?
If so, in how many cases (absolute and relative proportion of all current projects) and for what reasons?
2004/C 51 E/232
2004/C 51 E/232
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2156/03
WRITTEN QUESTION P-2156/03
af Heinz Kindermann (PSE) til Kommissionen
by Heinz Kindermann (PSE) to the Commission
Om: Satellitovervågningssystemer af fiskerfartøjer med en længde på under 24 m
Subject: Satellite monitoring of fishing vessels under 24 metres in length
Denne ordning var hidtil begrænset til fiskerfartøjer på over 24 m længde.
Up to now, this requirement has been restricted to fishing vessels exceeding 24 metres in length.
I henhold til den tidligere forordning gjaldt der en undtagelse fra denne forpligtelse for fiskerfartøjer, der enten anløb landingshavnen inden for 24 timer eller udelukkende fiskede inden for 12-sømilegrænsen.
The previous Regulation provided derogations from this obligation for fishing vessels which either returned to harbour within 24 hours or fished exclusively within the 12-mile zone.
Denne undtagelse er blevet ophævet i den nye forordning.
This derogation has been abolished in the new Regulation.
Er Kommissionen rede til inden for rammerne af artikel 22, stk. 3, at genindføre undtagelsesbestemmelsen, og navnlig for fiskerfartøjer med en længde på under 24 m?
Is the Commission prepared, within the framework of Article 22(3), to reinstate the current derogation for fishing vessels under 24 metres?
Hvornår kan man i givet fald regne med, at der træffes en sådan beslutning?
If so, by what date can such a decision be expected?
Mener Kommissionen i benægtende fald ikke, at forpligtelsen ville medføre en uforholdsmæssig stor byrde sammenlignet med den økonomiske betydning af aktiviteten for små fiskerfartøjer, der kun fisker inden for 12-sømilegrænsen eller anløber landingshavnen inden for 24 timer?
If not, does the Commission not take the view that, in the case of small fishing vessels operating exclusively within the 12-mile zone or returning to harbour within 24 hours, fulfilling these obligations would create a disproportionate burden (…) compared to the economic importance of the activity ?
2004/C 51 E/233
2004/C 51 E/233
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2157/03
WRITTEN QUESTION P-2157/03
Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler på skriftlige forespørgsler P-2156/03 og P-2157/03
Joint answer to Written Questions P-2156/03 and P-2157/03 given by Mr Fischler on behalf of the Commission
Udvidelse af FOS-systemet, så det også gælder for mindre fartøjer, indgår i den politiske aftale om en reform af den fælles fiskeripolitik, der blev indgået i december 2002.
The extension of VMS to smaller vessels is part of the political agreement on the Reform of the Common Fisheries Policy (CFP) reached in December 2002.
Udvidelsen har til formål at forbedre kontrollen og håndhævelsen af fiskeripolitikken.
The aim of the extension is to improve the control and enforcement of the CFP.
Deri bebudede Kommissionen, at de gældende undtagelser skulle bortfalde, og at systemet skulle udvides til at omfatte alle fiskerfartøjer af en længde på over 10 meter.
Therein, the Commission announced the removal of existing exemptions and the extension of VMS to all fishing vessels exceeding 10 metres in length.
På denne baggrund har Kommissionen ikke til hensigt at foreslå, at fartøjer på over 15 meter bliver undtaget fra FOS.
Against this background, the Commission does not have the intention to propose exemptions to the application of VMS for vessels over 15 metres.
Det følger af svaret på første spørgsmål, at der ikke kan forventes nogen ny beslutning.
In line with the answer given to the first question, no further decision is to be expected.
Kommissionen har den opfattelse, at FOS er et omkostningseffektivt overvågningsværktøj, der forbedrer fiskerikontrollen væsentligt, og at dets udvidelse er berettiget.
The Commission believes that VMS is a cost effective monitoring tool that significantly improves fisheries control and that its extension is justified.
For at gøre det mindre byrdefuldt for fiskerne, har medlemsstaterne ansøgt EU om finansielt tilskud til satellitsporingsudstyr.
In order to ease the burden for the fishermen, Member States have applied for a community financial contribution for satellite tracking devices.
Kommissionen vil inden for de gældende budgetmæssige rammer yde støtte på samme måde, som den tidligere har gjort til fartøjer, der allerede er omfattet af FOS.
The Commission will grant aid under similar conditions as it did in the past for the vessels already subject to VMS, within the budgetary constraints.
2004/C 58 E/154
2004/C 58 E/154
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2159/03
WRITTEN QUESTION P-2159/03
Om: Eventuel illoyal konkurrence fra EU-skibsværfts side ved ulovlig anvendelse af skibsværftsstøtte
Subject: Possibility of unfair competition by EU shipyard through forbidden use of shipbuilding subsidies
Ifølge meddelelser i medierne bekendtgjorde det amerikanske krydstogtselskab, Carnival Corporation, den 29. juli 2002, at det havde indgået en aftale med det italienske skibsværft, Fincantieri Cantieri Navali, om bygning af et nyt skib af Conquest-klassen på 110 000 t til sin Carnival Cruise Lines enhed.
According to media reports the American cruise company, Carnival Corporation, announced on 29 July 2002 that it had reached an agreement with the Italian shipyard Fincantieri Cantieri Navali for the construction of a new 110 000 -ton Conquest-class vessel for its Carnival Cruise Lines unit.
Skibet skal afleveres mod slutningen af efteråret 2005, og den samlede pris andrager ca. 450-460 mio. USD.
The vessel is scheduled for delivery in late fall 2005 at an approximate all-in cost of USD 450-460 million.
Ifølge meddelelserne i medierne spillede den gode pris, som Fincantieri tilbød, en central rolle ved beslutningen.
According to media reports the attractive price offered by Fincantieri played a key role in the decision.
Prisen for lignende skibe, som tidligere er bestilt på Fincantieri-skibsværftet, er blevet opgivet til at ligge på ca. 500 mio. USD.
The price for similar vessels previously ordered from Fincantieri has been announced to be around USD 500 million.
Sammenlignet hermed er prisen for det skib, der bygges i øjeblikket, derfor overraskende lav.
In comparison the price for the vessel currently under construction is therefore surprisingly low.
Tidsforskellen mellem afleveringerne af det nuværende skib og de tidligere er på mellem et og to år, således at omkostningsudviklingen skulle have fordyret prisen på det nye skib med et par procent.
The time difference between the deliveries of the current vessel and the previous ones is 1-2 years, so the cost development should have added a few percent more to the price of the new vessel.
De tidligere skibe har modtaget en støtte på 9 %, og det skib, der bygges i øjeblikket, bør ikke — i det mindste ifølge reglerne — modtage nogen støtte.
The previous vessels have received a 9 % subvention, and the vessel currently under construction should not — at least according to the rules — receive any subvention.
Dette betyder derfor, at Fincantieri får en betydeligt lavere fortjeneste på det skib, der bygges i øjeblikket, end på de tidligere.
So this means that Fincantieri gets a substantially lower income for the currently announced vessel than from the ones before.
Den forbløffende lave pris på det nye skib rejser spørgsmålet om, hvordan Fincantieri Cantieri Navali kan beregne en så lav pris, og om der eventuelt er ydet støtte, højst sandsynligt indirekte i form af militære ordrer.
The astonishingly low price of the new vessel raises the questions, how Fincantieri Cantieri Navali can afford to do so, and whether there is a possibility that subventions have been used, most likely indirectly by military orders.
Kan Kommissionen bekræfte, at der ikke er ydet støtte i dette tilfælde?
Can the European Commission verify that no subventions have been used in this case?
Der er mange elementer, der har indflydelse på prisen på et skib, og skibsværfterne kan tage en række forskellige aspekter i betragtning, såsom ordresituationen, relationerne med vigtige kunder, råvarer, produktivitetsforbedringer osv., når prisen fastsættes.
Many elements influence the price of a ship, and shipyards may take into account various aspects such as order situation, relations with important customers, raw material, productivity improvement etc. when setting the price.
Desuden er pris og finansieringsvilkår i forbindelse med individuelle ordrer en forretningshemmelighed.
Moreover, price and financing conditions of individual orders are business secrets.
Desuden er det vanskeligt for Kommissionen at kommentere en artikel i pressen.
Furthermore, it is difficult for the Commission to comment on a press article.
Imidlertid kan det bemærkes, at det skib, der henvises til i det ærede medlems spørgsmål, synes at minde meget om et skib, der tidligere blev bygget af samme skibsværft for samme ejer, hvilket kunne pege i retning af, at der er tale om betydeligt reducerede udviklingsomkostninger.
However, it can be noted that the ship referred to in the question by the Honourable Member appears to be very similar to a ship previously built by the same shipyard for the same owner, which would imply significantly reduced development costs.
Ikke desto mindre skal det også understreges, at hvis en særlig lav pris på et skib er knyttet til ulovlige subsidier, kan dette skabe fordrejninger på det indre marked.
Nevertheless, it needs also to be underlined that if a particularly low price of a ship is linked to illegal subsidies, this may create distortions in the internal market.
Selv om de oplysninger, der gives i den omtalte artikel, ikke er tilstrækkelige til at konkludere, at der har fundet uregelmæssigheder sted, har Kommissionen omhyggeligt noteret sig det ærede medlems bekymringer.
While the elements provided in the referred article are not sufficient to conclude that any irregularities have taken place, the Commission takes careful note of the concerns raised by the Honourable Member.
Kommissionen vil fortsat holde et vågent øje med skibsværftsmarkedet i EU.
The Commission will continue to keep the Community shipbuilding market under close review.
2004/C 58 E/156
2004/C 58 E/156
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2174/03
WRITTEN QUESTION P-2174/03
Om: Kampen mod klimaændringen
Subject: Measures to combat climate change
Under henvisning til den ledende rolle, som Den Europæiske Union spiller i forbindelse med kampen mod klimaændringerne, kan Kommissionen da redegøre for den eksisterende forskel mellem Unionens bevillinger og de amerikanske bevillinger, der stilles til rådighed for programmet for udnyttelse af vandenergi (jf. Vandloven)?
In view of the leading role played by the European Union in combating climate change, can the Commission explain the differential between the Community and US appropriations allocated to the programme concerning the use of hydrogen (cf. the Hydrogen Act)?
Hvorledes agter Kommissionen at forholde sig til denne udvikling i den amerikanske politik og til de konkurrenceproblemer, der kunne opstå på mere eller mindre lang sigt?
How does the Commission envisage its approach to this American policy and the problems which may affect competition in the more or less long term?
Klimaændringsproblematikken har mange aspekter, som behandles via forskellige EU-instrumenter, der indgår i en fælles politik.
The challenge of climate change has many facets, which are addressed through different Community instruments that are part of a common policy.
Inden for sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (RTD) (2002-2006) er der afsat 2,12 mia. EUR til forskning i Bæredygtig udvikling, globale miljøændringer og økosystemer , hvoraf størsteparten bliver med til at mindske klimaændringer.
Within the 6th Community Framework Programme for Research, Technology Development and Demonstration (RTD) (2002-2006), a budget of EUR 2 120 million is allocated to research on Sustainable development, global change and ecosystems , most of which will contribute to combating climate change.
Af dette budget skal 810 mio. EUR gå til Bæredygtige energisystemer .
Within this budget, EUR 810 million will be devoted to Sustainable Energy Systems (SES).
Brint og brændselsceller er højest prioriteret blandt de bæredygtige energisystemer, men også energieffektivitet, vedvarende energikilder, alternative motorbrændstoffer samt opsamling og udfældning af CO 2 er vigtige forskningsemner med relation til klimaændringer.
Hydrogen and Fuel Cells are two main priorities of SES but energy efficiency, renewable energy sources, alternative motor fuels, carbon dioxide (CO 2 ) capture and sequestration are other important components of research related to climate change.
I Europa (EU og medlemsstaterne) anslås de samlede offentlige udgifter til brint og brændselsceller til ca. 150 mio. EUR om året.
In Europe, total public expenditure in the field of hydrogen and fuel cells is estimated at some EUR 150 million per year (Union and Member States).
USA's føderale budget er på ca. 300 mio. EUR årligt i de næste 5 år, forudsat at det godkendes af senatet.
The United States (US) federal budget is about EUR 300 million per year over the next five years subject to Senate approval.
Bedre koordinering af EU-programmer og nationale programmer inden for et europæisk forskningsrum ville give et bedre costbenefit-forhold.
A better co-ordination of the European and national programmes in a European Research Area would result in a better cost-benefit impact.
USA's program for en brintøkonomi bygger i høj grad på fossile brændsler, mens forskning og demonstration i EU har hovedvægten på vedvarende energikilder.
The US programme on a Hydrogen Economy draws more on fossil fuels, while research and demonstration activities in the Union emphasise Renewable Energy Sources.
Kommissionen agter at etablere en teknologiplatform sammen med de største interessenter i EU for at få en langsigtet vision og udarbejde en strategisk forskningsdagsorden med en udførelsesstrategi.
The Commission intends to set up a Technology Platform involving major Union stakeholders in order to maintain a shared long-term vision and to elaborate a Strategic Research Agenda and Deployment Strategy.
Denne mekanisme ventes at føre frem til en strategisk ramme for offentlig-private partnerskaber og øge de samlede investeringer i Europa inden for såvel RTD-bevillinger som initiativer om udførelse.
This mechanism is expected to provide a consistent strategic framework for public/private partnerships and raise overall investments in Europe for both RTD funding and deployment initiatives.
Sideløbende drøfter USA og EU etablering af internationale partnerskaber om samarbejde med henblik på et fremskynde udviklingen af en brintøkonomi.
At the same time, the US and the Union are discussing the creation of International Partnerships to co-operate in order to accelerate the development of the hydrogen economy.
2004/C 78 E/087
2004/C 78 E/087
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2194/03
WRITTEN QUESTION P-2194/03
I januar 2003 afholdt Kommissionen et forum for forebyggelse og bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering.
In January 2003, the Commission held a Forum on the prevention and combating of counterfeiting and piracy.
Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen iværksætte med henblik på at forbedre samarbejdet under tredje søjle for at bekæmpe ulovlig smugling af afgiftspligtige varer?
What action is the Commission now planning with a view to enhancing cooperation under the third pillar in order to counter the illegal smuggling of goods liable to excise duty?
Krænkelser af den intellektuelle ejendomsret, såsom varemærkeforfalskning og piratkopiering, er et stort problem i forbindelse med bekæmpelsen af den organiserede kriminalitet.
Intellectual property violations such as counterfeiting and product piracy pose a major challenge in the fight against organised crime.
Sådanne krænkelser er til skade for mange forskellige sektorer.
They affect a broad variety of sectors.
Varemærkeforfalskning og piratkopiering er et internationalt fænomen, og der må ved bekæmpelsen tages hensyn hertil.
Counterfeiting and piracy are an international phenomenon which must be tackled as such.
Den 30. januar 2003 afholdt Kommissionen som led i Forummet til Forebyggelse af Organiseret Kriminalitet et møde om bekæmpelse af piratkopiering og varemærkeforfalskning.
On 30 January 2003 the Commission organised a meeting on the fight against piracy and counterfeiting in the context of the Forum on Organised Crime Prevention.
Mødet havde deltagelse af ca. hundrede eksperter og åbnede mulighed for en konstruktiv dialog mellem repræsentanter for erhvervslivet, nationale retslige myndigheder, politiet, toldvæsenet og europæiske og andre internationale organisationer.
The meeting was attended by about a hundred experts and provided the opportunity for a constructive dialogue between representatives of business, national judicial authorities, the police, customs, and European and international organisations.
Dette møde mundede bl.a. ud i følgende konklusioner: —
The conclusions of this meeting included: —
en erkendelse af, at det er vigtigt at harmonisere straffelovgivningen om varemærkeforfalskning i EU og at forbedre politiets og retsvæsenets samarbejde, navnlig hvor der er tale om organiseret kriminalitet, og at de strafferetlige sanktioner bør stå i forhold til overtrædelserne og have en afskrækkende virkning
the acknowledgement of the importance of harmonising criminal legislation in the Union as regards counterfeiting and improving police and judicial cooperation, in particular where organised crime is involved, as well as the need for penal sanctions to be proportionate and dissuasive;
et behov for bestemmelser om konfiskation af udbytte fra strafbare forhold
the need for provisions regarding the confiscation of the proceeds of crime;