natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Landbrugsmetoderne og plantevæksten er en vigtig del af områdeforvaltningen og er med til at begrænse den sårbarhed, der er forbundet med de terrænforhold, som karakteriserer Madeira.
Farming and plant-cover play an essential role in land management and reducing vulnerability to the mountainous conditions which obtain on Madeira.
Kan Kommissionen med henblik på at muliggøre en hurtig genopretning og normalisering af de økonomiske aktiviteter i landbrugssektoren og undgå en dobbelt straf af landmænd, forestille sig en midlertidig udsættelse af kontrolbesøgene og frigøre det samlede støttebeløb, som er fastsat til landmændene fra Madeira for året 2009 under EGFL og ELFUL?
With a view to rapid recovery and normalising the economic activities linked to the farming industry, and also to prevent farmers from being penalised twice over, could the Commission envisage temporarily suspending on-the-spot checks, and releasing the full amounts of aid earmarked for Madeiran farmers in 2009 under the EAGGF and EAFRD?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3338/10
WRITTEN QUESTION P-3338/10
Om: Europæiske foranstaltninger i forbindelse med den colombianske efterretningstjenestes (DAS) krænkelse af menneskerettighederne
Subject: European measures against human rights abuses by the Colombian secret service DAS
Den colombianske efterretningstjeneste DAS (Departamento Administrativo de Seguridad) er involveret i en omfattende spionage- og bagvaskelsesskandale, som i Colombia er kendt under betegnelsen »chuzadas«.
The Colombian secret service DAS (Departamento Administrativo de Seguridad) is involved in a far-reaching espionage and defamation scandal, known as ‘chuzadas’ in Colombia.
Mindst siden 2005, dvs. siden den nuværende præsident Alvaro Uribe påbegyndte sin anden præsidentperiode, er oppositionspolitikere, menneskerettighedsforkæmpere, journalister og ansatte inden for retsvæsenet systematisk blevet aflyttet, forulempet og truet.
Since 2005 at least, i.e. since the second mandate of the current President Álvaro Uribe, opposition politicians, human rights activists, journalists and members of the judiciary have been systematically bugged, denigrated and threatened.
I begyndelsen af april 2010 beslaglagde statsadvokaten omfattende materiale, hvoraf det fremgår, at DAS også retter sine hemmelige aktioner mod europæiske institutioner, herunder Europa-Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder, og europæiske statsborgere.
At the beginning of April 2010, the public prosecutor's office seized a considerable number of documents showing that the DAS also directs its secret activities against European institutions, including the European Parliament’s Subcommittee on Human Rights, and European citizens.
For ganske nylig har der været nye tilfælde af trusler mod fremtrædende menneskerettighedsforkæmpere, herunder for nogle dage siden mod Javier Giraldo S‑A., Danilo Rueda og — i Belgien — Luis Guillermo Pérez.
Recently, furthermore, there have been new cases of threats against prominent human rights activists, including, in the past few days, Javier Giraldo SJ, Danilo Rueda and — in Belgium — Luis Guillermo Pérez.
Desuden er det kommet frem, at DAS, som bl.a. også fungerer som indvandrings- og udlændingemyndighed, indsamler kopier af identitetskort for europæiske statsborgere, som formodes at støtte oppositionen.
Furthermore, it has become apparent that the DAS, which also operates as an immigration and aliens authority, is collecting photocopies of the identity cards of European nationals which it considers to be close to the opposition.
Endvidere overvåger DAS colombianske borgere i Europa ved hjælp af fotos, videooptagelser og registrering af rejseaktiviteter.
It also monitors Colombian nationals in Europe, taking photos, making video recordings and noting travel movements.
Hvor længe har Kommissionen haft kendskab til DAS' ulovlige aktiviteter?
How long has the Commission been aware of the DAS’ illegal activities?
Hvordan stiller Kommissionen sig på baggrund heraf til, at DAS hører direkte ind under statspræsidenten, at DAS' direktør udnævnes af statspræsidenten, og at aktionerne for en dels vedkommende er blevet koordineret fra præsidentpaladset?
In view of the above, what is the Commission's opinion of the fact that the DAS is directly under the President's control, that the DAS' director is appointed by the President and that operations have partly been coordinated in the presidential palace?
Deler Kommissionen den opfattelse, at disse »chuzadas« bærer en stor del af skylden for forværringen af menneskerettighedssituationen i Colombia?
Does the Commission share the view that the ‘chuzadas’ considerably contribute to the worsening human rights situation in Colombia?
Hvilke sanktioner vil den indføre?
What sanctions is it planning?
Hvad har EU gjort for at skaffe sig fuldstændige oplysninger om europæiske statsborgere og colombianere i Europa, som er truet?
What has the EU done to obtain complete information on threatened European nationals and Colombians living in Europe?
Hvilke foranstaltninger vil der blive truffet for at få alle disse oplysninger slettet og forebygge fremtidigt misbrug heraf?
What measures are planned in order to obtain the complete deletion of this information and to prevent future misuse?
Hvilken rolle spiller de colombianske konsulater i forbindelse med DAS' såkaldte »Operación Extranjeros«, hvori der som aktioner mod udlændinge nævnes »deportationer, kommunikéer og anmeldelser«?
What role do Colombian consulates play in the DAS’ so-called ‘Operación Extranjeros’, which provides for action against foreigners to take the form of deportations, communiqués and denunciations?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3357/10
WRITTEN QUESTION P-3357/10
Om: Jagt og fældefangst i Malta
Subject: Hunting and trapping in Malta
Alle Maltas jægere og fangere (99,8 %) har kategorisk afvist den maltesiske regerings forårsjagtdispensation som et »ynkeligt« og stærkt diskriminerende tiltag, der i sørgelig grad er ude af stand til at skabe den tilfredsstillende løsning, som EF‑Domstolen godkendte den 10. september 2009.
All (99.8 %) of Malta’s hunters and trappers have roundly rejected the Maltese Government’s ‘piteous’ spring-hunting derogation as a highly discriminatory measure that miserably fails to provide the satisfactory solution endorsed by the European Court of Justice on 10 September 2009.
Har Kommissionen — sagsøgeren i retssagen mod Malta — ikke undermineret jægernes og fangernes ret til at få Domstolens afgørelse omsat til en rimelig forårsjagtdispensation, ved at acceptere at gennemføre høringer med den maltesiske regering?
By agreeing to consultation talks with the Maltese Government, has not the Commission — the plaintiff in the lawsuit against Malta — vitiated the hunters’ and trappers’ right to have the ECJ verdict transposed into an equitable spring-hunting derogation?
Kan Kommissionen præcisere, hvorfor den treugers jagtsæson, Maltas regering har foreslået, ikke er i overensstemmelse med Domstolens afgørelse fra sidste år, særlig i dette tilfælde efter to år, hvor forårsjagten har været indstillet?
Could the Commission specify why the three-week hunting season the Malta Government has proposed is not ‘in line with last year’s ECJ judgment’, most particularly in this instance after 2 years when the spring season was closed?
Hvordan kan Kommissionen retfærdiggøre sine beslutninger vedrørende den maltesiske forårsjagtdispensation, når den mangler førstehåndskendskab til Maltas jagtsæsoner, eftersom den har nægtet at deltage i undersøgelsesmissioner?
Lacking first-hand knowledge of Malta’s hunting seasons due to its refusal to participate in fact-finding missions, in what way can the Commission justify its decisions vis-à-vis the Maltese spring-hunting derogation?
Er det korrekt, at Kommissionen har truet den maltesiske regering med sagsanlæg, hvis dispensationen gennemføres?
Finally, is it true that the Commission threatened the Maltese Government with legal action if the derogation is applied?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3358/10
WRITTEN QUESTION P-3358/10
Om: Frihandelsaftalen mellem EU og Indien — generiske lægemidler og intellektuel ejendomsret
Subject: EU‑India free trade agreement — generic medicines and IPRs
Indien er verdens førende producent og eksportør af ikke-patenterede lægemidler.
India is the world's leading manufacturer and exporter of non-branded medicines.
I denne egenskab er Indien den førende leverandør af generiske lægemidler til udviklingslande, der med deres begrænsede købekraft drager stor nytte af adgangen til disse billige lægemidler.
In this role India is the leading supplier of generic medicines to developing countries which, with their limited purchasing power, benefit greatly from access to these low-cost pharmaceuticals.
Forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og Indien finder sted i øjeblikket.
Currently the negotiations for the free trade agreement between the EU and India are taking place.
Under disse forhandlinger fastlægges også reglerne om intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR).
During these negotiations the rules regarding Intellectual Property Rights (IPRs) are also being set.
Der er fremkommet advarsler om, at EU går videre end reglerne for TRIPS og skaber strengere IPR-regler for Indien.
Warnings are being issued that the EU is going beyond TRIPS and creating stricter IPRs rules for India to comply with.
Det betyder, at EU stiller krav om f.eks. dataeksklusivitet, hvorved en indisk virksomhed, der fremstiller generiske lægemidler, kan forbydes at benytte recepter, der anvendes til at udvikle patenteret medicin, i en periode på fem til ni år, og om indførelse af grænsebeskyttelsesforanstaltninger i den indiske lovgivning.
This means that the EU is imposing clauses such as a data exclusivity regime whereby an Indian company making generic medicines could be prohibited from using formulae used to develop patented medicine for a period of five to nine years, and the introduction of border protection measures into Indian law.
I 2008 og 2009 blev 18 forsendelser af generiske lægemidler fra Indien til andre lande tilbageholdt i transit i Europa på grund af anklager om krænkelse af patent.
In 2008 and 2009, 18 shipments of generic medicines from India to other countries were blocked while in transit in Europe on charges of patent infringement.
Som reaktion på dette erklærede Indien og Brasilien, at disse handlinger overtrådte reglerne om transitfrihed og var i strid med ånden i TRIPS-aftalen.
In reaction to this, India and Brazil stated that these actions violated the freedom of transit and ran counter to the spirit of the TRIPS agreement.
Bagefter meddelte Kommissionen, at en fornyet gennemgang af effektiviteten af de eksisterende toldregler, der stammer fra 2003, ville finde sted.
Afterwards the Commission announced that a re-examination of the effectiveness of the existing custom rules, dating from 2003, would take place.
Hvornår vil denne nye undersøgelse finde sted?
When will this re-examination be concluded?
Vil konklusionerne herfra blive taget i betragtning ved udarbejdelsen af frihandelsaftalen med Indien?
Will the conclusions be taken into account in drawing up the FTA with India?
Hvordan vil EU sikre, at frihandelsaftalen ikke underminerer Indiens eksport af generiske lægemidler til udviklingslande?
How will the EU guarantee that the FTA does not undermine India's exports of generic medicines to developing countries?
Vil EU inkludere »dataeksklusivitetsordningen« i frihandelsaftalen med Indien?
Will the EU include ‘data exclusivity regime’ in the FTA with India?
Vil EU inkludere »grænsebeskyttende« foranstaltninger i frihandelsaftalen med Indien?
Will the EU include ‘border protection’ measures in the FTA with India?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3372/10
WRITTEN QUESTION P-3372/10
Om: Harmonisering af reglerne om advarselsveste i Europa
Subject: Harmonising safety vests in Europe
Ved uheld og bilproblemer bidrager advarselsveste med reflekser effektivt til færdselssikkerheden.
Wearing reflective safety vests at accidents and breakdowns makes an effective contribution to road safety.
Det østrigske institut for overordnet uhelds- og sikkerhedsforskning kunne for nylig påvise, at advarselsveste bidrog til forøgelse af sikkerheden.
The Austrian Epigus Institute for comprehensive accident and safety research has recently shown that safety vests are contributing to a rise in road safety.
Der gælder for øjeblikket en forpligtelse til at medføre advarselsvest i 13 af de 27 EU-medlemsstater, nemlig i Belgien, Bulgarien, Finland, Frankrig, Italien, Luxembourg, Østrig, Portugal, Rumænien, Spanien, Slovakiet, Slovenien og Ungarn.
The vests are currently required by law in 13 of the 27 EU Member States, namely Austria, Belgium, Bulgaria, Finland, France, Hungary, Italy, Luxembourg, Portugal, Romania, Spain, Slovakia and Slovenia.
Reglerne om anvendelse af advarselsveste er dog højst forskellige i disse lande.
But in those countries the rules on their use differ considerably.
I 14 EU-lande, deriblandt Tyskland, gælder der endnu ingen regler.
In 14 EU Member States, including Germany, there are still no rules at all.
Det er Kommissionens erklærede mål at forbedre færdselssikkerheden væsentligt i hele Europa, og at nedbringe antallet af trafikofre drastisk.
It is the Commission’s declared aim to greatly improve road safety throughout Europe and drastically reduce the number of road deaths.
Vil Kommissionen på baggrund af de ovennævnte kendsgerninger i fremtiden gøre en indsats for harmonisering af bestemmelserne om advarselsveste?
In view of the facts stated above, will the Commission in future be working for the standardisation of safety vest regulations?
Hvilke muligheder ser Kommissionen for at gennemføre en sådan harmonisering under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet?
What prospects does the Commission see for promoting such standardisation, while respecting the principle of subsidiarity?
Hvilke konkrete foranstaltninger agter Kommissionen at træffe?
What practical measures is the Commission planning to take?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3373/10
WRITTEN QUESTION P-3373/10
af Sabine Wils (GUE/NGL)
by Sabine Wils (GUE/NGL)
Om: EU-støtte til flytning af arbejdspladser i mælkeforarbejdningsvirksomheden CAMPINA?
Subject: European subsidies for relocating jobs in the dairy company Campina
Efter vendepunktet i Tyskland købte det nederlandske firma Campina, som fremstiller mejeriprodukter, et mejeri i Elsterwerda/Sachsen og modtog EU-støtte til at modernisere det.
After German reunification, the Dutch dairy company Campina acquired a dairy in Elsterwerda, Saxony, and obtained European subsidies to modernise it.
Fabrikkens fortsatte eksistens i Elsterwerda er nu muligvis truet, da Campina efter sigende har erhvervet sig yderligere mejerier i Grækenland, Bulgarien og Rumænien og vil indstille produktionen i Elsterwerda.
The survival of the dairy in Elsterwerda is now said to be endangered, Campina having acquired further dairies in Greece, Bulgaria and Romania and wanting to discontinue production in Elsterwerda.
Kan Kommissionen oplyse, om virksomheden Campina har ansøgt om støttemidler til moderniseringen af dens nye fabrikker i Grækenland, Ungarn og Rumænien fra Den Europæiske Fond for Regional Udvikling (EFRU) eller Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)?
Would the Commission state whether Campina applied for subsidies from the European Regional Development Fund (ERDF) or the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) to modernise its new dairies in Greece, Hungary or Romania?
Forholder det sig muligvis sådan, at EU-støtte bliver bevilget til at finansiere flytning af arbejdspladser fra en medlemsstat til andre medlemsstater?
Is it possible that European subsidies are thus being awarded to finance the relocation of jobs from one Member State to others?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3374/10
WRITTEN QUESTION P-3374/10
Om: Fri bevægelighed for patienter
Subject: Freedom of movement for patients
Patienter har ret til at søge om behandling i et andet EU-land og derefter modtage refusion fra det nationale forsikringssystem.
Patients have the right to seek medical care in another EU Member State and subsequently be reimbursed by the national social insurance scheme.
I Sveriges tilfælde er det myndigheden Försäkringskassan, som har ansvaret for afgørelsen og refusionen.
In Sweden, the authority responsible for decisions and reimbursement is Försäkringskassan .
Til trods for at patienter har ret til at søge om behandling i et andet EU-land og derefter modtage refusion, oplyser Försäkringskassan ikke om denne fremgangsmåde i sin information om behandling i EU.
Despite the fact that patients are entitled to seek medical care in another EU Member State and subsequently be reimbursed, Försäkringskassan provides no information about this procedure in its publicity concerning EU healthcare.
Vil Kommissionen opfordre den svenske myndighed til at informere om disse rettigheder?
Will the Commission urge the Swedish authority to provide information about these rights?
Svenske patienter får kun refusion for sundhedsydelser i et andet EU-land, hvis patienter kunne have fået adgang til den samme behandling i Sverige.
Swedish patients are granted reimbursement for healthcare in another Member State only if the patient could have had the same treatment in Sweden.
Mener Kommissionen, at dette er i modstrid med den frie bevægelighed for Europas patienter?
Does the Commission consider that this principle is contrary to freedom of movement for European patients?
Skønner Kommissionen, at dette med tiden hindrer udvikling og specialistkompetence inden for europæisk lægebehandling, hvor nye teknikker og behandlingsformer i et andet EU-land på denne måde modarbejdes?
Does the Commission consider that, by extension, this principle militates against development and excellence within European medical care as it impedes the use of new techniques and methods of treatment in another Member State?
I Sverige har der været et tilfælde, hvor en kvinde anmodede om en leverbiopsi, men som blev nægtet af svenske læger.
There was a case of a woman in Sweden who requested a liver biopsy, which Swedish doctors refused.
Kvinden rejste derfor til Tyskland for at få behandling, og dér konstaterede lægerne, at hun havde kræft.
The woman then went to Germany to obtain medical care, where doctors established that she had cancer.
Da kvinden ikke havde fået behandlingen i Sverige, fik hun ingen refusion, til trods for at den tyske undersøgelse reddede hendes liv.
As such care was not available to her in Sweden, she received no reimbursement despite the fact that the examination in Germany had saved her life.
I lyset af dette, hvad gør Kommissionen for at opfordre medlemsstaterne til i højere grad at godkende behandling i en anden medlemsstat og dermed reelt indføre fri bevægelighed for patienter og også øgede patientrettigheder?
In the light of this case, what measures is the Commission taking to encourage the Member States to approve medical care in another Member State to a greater extent and thereby introduce genuine freedom of movement for patients, while enhancing patients' rights at the same time?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3380/10
WRITTEN QUESTION P-3380/10
Om: Aftale mellem EU og Marokko om handel med landbrugsprodukter, forarbejdede landbrugsprodukter og fiskerivarer
Subject: Agreement between the EU and Morocco on trade in agricultural products, processed agricultural products and fish
I fælleskommunikéet fra topmødet mellem EU og Marokko den 7. marts 2010 forpligtede parterne sig til at fortsætte processen, der skal føre til undertegnelsen og den snarlige ikrafttrædelse af aftalen om handel med landbrugsprodukter, forarbejdede landbrugsprodukter og fiskerivarer.
In the joint statement issued at the European Union-Morocco Summit of 7 March 2010, the EU and Morocco ‘undertake to carry the procedures forward with a view to signing the Agreement on trade in agricultural products, processed agricultural products and fishery products and bringing it into force as soon as possible’.
Hvad mangler der i denne proces inden denne aftale kan undertegnes og træde i kraft?
What are these planned procedures, on which the signing and entry into force of the agreement depend?
Hvornår regner Kommissionen med, at denne proces kan afsluttes, og at aftalen kan undertegnes?
When does the Commission expect these procedures to be completed and when does it expect the agreement to be signed?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3381/10
WRITTEN QUESTION P-3381/10
Om: Manglende viden om vulkansk aske
Subject: Knowledge gap in respect of volcanic ash
Udbruddet af vulkanen Eyjafjallajoekull i Island førte til et flyforbud på fire dage for den europæiske luftfartsindustri, hvilket skadede de europæiske økonomier og havde en betydelig indvirkning på folks rejsearrangementer.
The eruption of the Eyjafjallajökull volcano in Iceland brought the European aviation industry to a four-day standstill, hurting European economies and having a significant impact on people’s travel arrangements.
Der var især protester mod beslutningen om at lukke store dele af det europæiske luftrum, idet adskillige større europæiske luftfartsselskaber udtrykte tvivl om berettigelsen af flyveforbuddet.
The decision to close large parts of the European airspace was strongly contested, with several major European airlines expressing doubts about the no-fly ban.
Men hvad denne begivenhed og den efterfølgende debat vedrørende lukningen af luftrummet især viste, var manglen på viden om vulkansk aske, dens følgevirkninger og farer.
However, what was demonstrated in particular by this event and the ensuing debate concerning the closure of the airspace was the lack of knowledge about volcanic ash and its consequences and dangers.
I denne forbindelse er det nødvendigt at se på disse mangler inden for forskning og udvikling for at fremme en bedre forståelse og en bedre politisk reaktion på eventuelle fremtidige hændelser.
These research and development gaps consequently need to be tackled in order to improve understanding and promote better policy responses to any similar scenarios in the future.
På baggrund heraf vil jeg stille følgende spørgsmål: 1.
As such, I would like to ask the following questions: 1.
Hvilken lære har Kommissionen draget af episoden med den vulkanske aske, især med hensyn til dens F&U-politik? 2.
What lessons has the Commission drawn from the volcanic ash incident, particularly with regard to its R&D policy? 2.
Hvordan kan Kommissionen sikre, at overlappende forskningsområder som f.eks. vulkanologi, meteorologi og aeronautik bedre samordner deres forskning og resultater, især til fordel for EU’s planlægning? 3.
How can it ensure that overlapping research fields, such as volcanology, meteorology and aeronautics, better coordinate their research and output, particularly for the benefit of EU policy-making? 3.
Hvordan kan man finde frem til manglerne i forskning og viden og afhjælpe disse?
How can research and knowledge gaps be identified and closed?
Planlægger Kommissionen nogen undersøgelser vedrørende vulkansk aske, dens potentielle farer og især, hvilke niveauer af vulkansk aske der er problematiske?
Are there any plans to commission studies of volcanic ash, its potential dangers and, in particular, the levels at which it becomes problematic?
Samarbejder Kommissionen med luftfarts- og forarbejdningssektoren på dette område? 4.
Is the Commission cooperating with the aeronautical and manufacturing sectors in this area? 4.
Hvordan planlægger Kommissionen at beskytte kontinuiteten i de regelmæssige målinger og dataindsamling foretaget af vejrstationer og sikre, at mangler på dette område udbedres?
How does it plan to safeguard the continuity of regular measurements and data collection by weather stations, and to ensure that deficits in this area are overcome?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3429/10
WRITTEN QUESTION P-3429/10
Om: Donauprojektet øst for Wien
Subject: Danube Strategy to the east of Vienna