natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I medfør af princippet om kompetenceuddeling handler Unionen kun inden for rammerne af de beføjelser, som medlemsstaterne har tildelt den i traktaterne, med henblik på at opfylde de mål, der er fastsat heri.
Under the principle of conferral, the Union shall act only within the limits of the competences conferred upon it by the Member States in the Treaties to obtain the objectives set out therein.
Beføjelser, der ikke er tildelt Unionen i traktaterne bliver hos medlemsstaterne«.
Competences not conferred upon the Union remain with the Member States’.
På grundlag af ovennævnte fakta bedes Kommissionen oplyse følgende: 1.
In view of this: 1.
På baggrund af hvilke bestemmelser i traktaterne har Kommissionen fået tildelt rollen som repræsentant, forvaltningsorgan og koordinator af de bilaterale lån mellem ovennævnte medlemsstater og Grækenland? 2.
Under what provisions of the Treaty did the Commission assume the role of representative, administrator and coordinator of bilateral loans between the above Member States and Greece? 2.
Hvordan kan Kommissionens rolle forenes med artikel 17, stk. 3, i traktaterne, i henhold til hvilken Kommissionen udfører sine opgaver i fuldkommen uafhængighed?
How is this role consistent with Article 17(3) of the Treaty which states that, in carrying out its responsibilities, the Commission shall be completely independent?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-003894/2011
Question for written answer P-003894/2011
Om: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2010 af 15. december 2010 — energieffektivitetsfond
Subject: Regulation (EU) No 1233/2010 of the European Parliament and the Council of 15 December 2010 — European Energy Efficiency Fund
I forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1233/2010 af 15. december 2010, der opretter den såkaldte energieffektivitetsfond, skal der mindes om, at stk. 2 i kapitel 2a udtrykkeligt lyder: "2.
Chapter IIa, Paragraph 2, of Regulation (EU) No 1233/2010 of the European Parliament and of the Council of 15 December 2010, establishing the so-called European Energy Efficiency Fund, states: ‘2.
Enkeltstående retlige forpligtelser i henhold til kapitel II med henblik på gennemførelse af budgetforpligtelser indgået i 2009 og 2010 indgås senest den 31. december 2010.
Individual legal commitments under Chapter II implementing the budgetary commitments made in 2009 and 2010 shall be made by 31 December 2010.
Enkeltstående retlige forpligtelser i henhold til kapitel IIa indgås senest den 31. marts 2011".
Individual legal commitments under Chapter IIa shall be made by 31 March 2011.’
I lyset af den nuværende negative økonomiske situation i Europa og i betragtning af at væksten har svært ved at komme i gang, var man af den opfattelse, at denne fond kun kunne være effektiv, hvis den blev lanceret inden for kort tid.
Given the current negative economic situation in Europe and considering that growth has stalled, the view was taken that this fund could be effective only if it was launched as soon as possible.
På den i forordningen senest fastslagte dato (31. marts) er der ingen forlydender om, at fonden skulle være blevet lanceret.
As at the deadline laid down in the regulation (31 March), there has been no news about the Fund's launch.
Af hvilken grund er fonden ikke blevet aktiveret den 1. april 2011 som forventet? 2.
For what reason did the Fund not become operational, as it should have, on 1 April 2011?
Kan Kommissionen oplyse, hvilken rolle den vil indtage i forbindelse med forvaltningen af fonden?
What role and involvement will the Commission have in the management of the Fund?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-003896/2011
Question for written answer P-003896/2011
Om: Undersøgelse af pålideligheden af børns fingeraftryk
Subject: Study on the reliability of children's fingerprints
I januar 2009 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet efter fælles beslutningsprocedure en ændring af forordningen fra 2004, der havde til formål at forbedre og harmonisere sikkerhedsbestemmelserne vedrørende beskyttelse af EU‑borgernes pas og rejsedokumenter mod svigagtig anvendelse og samtidig indføre elementer til biometrisk identificering.
In January 2009, in accordance with the codecision procedure, Parliament and the Council adopted amendments to the 2004 regulation aimed at improving and harmonising security standards designed to protect EU citizens' passports and travel documents against fraudulent use, and at the same time introduce biometric identifiers.
Med forordningen fra 2004 blev det vedtaget, at alle medlemsstater senest fra juni 2009 skulle indsamle børns fingeraftryk uanset alder.
The 2004 regulation stipulated that, by June 2009 at the latest, all the Member States would have to record children's fingerprints, without any age limit.
I henhold til eksisterende undersøgelser (i form af pilotprojekter, der er blevet gennemført i adskillige medlemsstater) er det meget vanskeligt at tage eller forlade sig på fingeraftryk fra børn på under seks år.
According to the studies now available (resulting from pilot projects carried out in a number of Member States), it is extremely difficult to take or rely on the fingerprints of children under the age of six.
I forbindelse med ændringen af forordningen i 2009 blev der aftalt en periode på fire år, hvor aldersgrænsen blev sat til 12 år, men med en undtagelsesklausul, der ville give de medlemsstater, der allerede havde vedtaget lovgivning om en lavere grænse, mulighed for at anvende den i denne periode.
The amendments made to the regulation in 2009 provide for a four-year period during which the age limit was set at 12 years, with a derogation clause enabling those Member States that had already adopted legislation setting a lower age limit to maintain it over the same period.
Der blev også fastsat en revisionsklausul, i henhold til hvilken aldersgrænsen ved udgangen af den fireårige periode skulle fastsættes endeligt og harmoniseres.
The regulation also contained a review clause according to which a definitive harmonised age limit should be set at the end of this four-year period.
I denne forbindelse blev Kommissionen anmodet om at foretage en undersøgelse af pålideligheden af børns fingeraftryk.
For this purpose, the Commission was called on to carry out a study assessing the reliability of children's fingerprints.
I betragtning af at fristen nærmer sig, og at Europa-Parlamentet endnu ikke har haft adgang til undersøgelsen, kan Kommissionen da oplyse, om den pågældende undersøgelse er afsluttet?
Bearing in mind that this period is now coming to an end and Parliament has not yet had access to the above study, can the Commission say whether the study has already been completed?
I benægtende fald, hvad er da den nuværende status herfor, og hvad ligger til grund for forsinkelsen?
If not, what stage has been reached, and what are the reasons for any delay?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-003897/2011
Question for written answer P-003897/2011
Om: Tonnageskatteordninger og sikring af fair konkurrence inden for søfartsbranchen
Subject: Tonnage tax systems and ensuring fair competition in maritime transport
I Europa har der været bekymring for søfartens internationale konkurrenceevne i EU's medlemsstater sammenlignet med de såkaldte bekvemmelighedsflagsstater.
In Europe there has been concern about the international competitiveness of the EU Member States’ maritime transport industries in comparison with those of so-called flag-of-convenience countries.
I disse lande er beskatningen af rederier, mandskabsomkostningerne samt til dels også kravene, der stilles til fartøjerne og til mandskabets kvalifikationer, væsentligt lavere end i EU's medlemsstater.
In those countries, taxation of shipping lines, costs of crews and to some extent also requirements applicable to vessels and to the qualifications of crew members are substantially lower than in the EU Member States.
Også mellem EU‑landene skal der sikres fair konkurrencevilkår i søfartsbranchen.
Fair competition in maritime transport must also be guaranteed among EU Member States.
En tonnageskatteordning er i brug i følgende EU‑lande: Grækenland, Nederlandene, Tyskland, Storbritannien, Danmark, Spanien, Finland, Irland, Belgien, Frankrig, Italien, Polen og Letland.
Tonnage tax systems are in use in the following Member States: Greece, the Netherlands, Germany, Britain, Denmark, Spain, Finland, Ireland, Belgium, France, Italy, Poland and Latvia.
Der er dog også store forskelle i medlemsstaternes ordninger.
However, disparities exist between Member States’ systems which in some cases are quite substantial.
For at sikre en fair konkurrence burde tonnageskatteordningerne være sammenlignelige.
In order to guarantee fair competition, tonnage tax systems should be comparable to one another.
For en lille medlemsstat som Finland, der er afhængig af udenrigshandlen og fungerende søtransportforbindelser, er en reform af tonnageskatteordningen ekstremt vigtig.
For a small Member State, such as Finland, which is dependent on foreign trade and its efficient maritime transport links, renewal of the tonnage tax system is extremely important.
Det drejer sig om sikring af et EU‑lands internationale konkurrenceevne og forsyningssikkerhed samt om bevarelse af beskæftigelsen i branchen og sømandskundskaberne.
This is a matter of safeguarding an EU Member State’s international competitiveness and security of supply and preserving employment in the sector and professional seamanship know-how.
Ikrafttrædelsen for den foreslåede reform af Finlands tonnageskattelov har dog trukket ud i årevis, fordi behandlingen af forslaget lader til at være gået i baglås i Kommissionen.
However, the entry into force of the reform of the tonnage tax law proposed by Finland has been delayed for years because consideration of the proposal seems to have come to a standstill at the Commission.
Kommissionen burde behandle forskellige medlemsstaters lovforslag ligeværdigt og konsekvent.
The Commission should consider the various Member States’ legislative proposals equally and consistently.
Med henvisning til ovenstående spørger jeg, hvilke hurtige foranstaltninger Kommissionen påtænker at iværksætte, for at der i EU bevares en ensartet konkurrencesituation, som er i overensstemmelse med de fælles retningslinjer, der er udarbejdet for statsstøtte til søtransportsektoren.
What urgent measures will the Commission take to preserve equal competitive conditions in the EU in accordance with the common guidelines for state aid to maritime transport?
Endvidere, på hvilket grundlag har behandlingen af Finlands lovforslag været forsinket i Kommissionen i årevis, og hvornår foreligger der en løsning i denne sag?
And on what basis has Finland’s legislative proposal been delayed at the Commission for years, and when will a decision be taken on it?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-003926/2011
Question for written answer P-003926/2011
Om: Den litauiske uddannelseslovs uforenelighed med mindretalsrettigheder og princippet om ikkeforskelsbehandling
Subject: Incompatibility of the Lithuanian law on education with the rights of minorities and the principle of non-discrimination
Den 30. marts underskrev Litauens præsident Grybauskaitė en ændring af uddannelsesloven.
On 30 March the Lithuanian President, Dalia Grybauskaitė, signed amendments to the law on education.
Ifølge medierne reducerer de nye regler fra 1. september drastisk omfanget af uddannelse i mindretalssprog.
According to media reports, the new provisions will drastically reduce the scope of teaching in national minority languages in schools.
Ud over den obligatoriske litauiske sprogundervisning skal statssproget anvendes til at undervise i historie, geografi, viden om verden og dannelse af borgerholdninger på det primære og sekundære skoletrin.
In primary and secondary schools, in addition to compulsory Lithuanian language lessons, subjects connected with the study of history, geography, world knowledge and civics must be taught in the national language.
Skoler med polsk som undervisningssprog mister mest som følge af loven.
Schools where the language of instruction is Polish will be the ones that suffer most from these new provisions.
Jeg vil derfor gerne spørge Kommissionen, om den litauiske uddannelseslov ikke krænker Europarådets rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal samt EU‑princippet om ikkeforskelsbehandling på grundlag af etnicitet?
In view of the above, could the Commission state whether the Lithuanian law on education is in violation of the 1995 Council of Europe Framework Convention for the Protection of National Minorities and the European Union’s principle of non-discrimination on the basis of ethnic origin?
Hvilke tiltag kan Kommissionen iværksætte med henblik på at beskytte det polske mindretals rettigheder i Litauen?
What action could the Commission take to protect the Polish national minority in Lithuania?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-003952/2011
Question for written answer P-003952/2011
Om: Ulovlig statsstøtte
Subject: Unlawful state aid
I den danske presse kører der for tiden en stor sag.
There is a major issue which is currently being reported on in the Danish press.
Det danske statsejede togselskab, DSB, har angiveligt brugt statsmidler til at støtte sit datterselskab, DSBFirst.
The Danish State-owned railway company DSB has allegedly used state funds to support its subsidiary DSBFirst.
I alt skylder DSBFirst DSB mellem 300 og 400 millioner kroner ifølge den danske presse.
Altogether, DSBFirst owes DSB between DKK 300 and 400 million, according to the Danish press.
Den danske presse spekulerer i, hvorvidt Kommissionen vil starte en sag om ulovlig statsstøtte mod DSB.
The Danish press is speculating as to whether the Commission intends to bring an action against DSB for providing unlawful state aid.
Og jeg vil gerne have den spekulation be‑ eller afkræftet.
I should like to know whether or not this is the case.
Jeg vil derfor vide, om Kommissionen er i gang med at undersøge muligheden for at starte en sag ved EU‑domstolen om ulovlig statsstøtte mod DSB, eller om Kommissionen allerede er i gang med sådan en sag?
Is the Commission, therefore, considering the possibility of bringing an action against DSB before the Court of Justice of the EU for providing unlawful state aid, or has it already brought such an action?
De danske myndigheder har underrettet Kommissionen om den sag, som det ærede medlem henviser til.
The Danish authorities have informed the Commission of the issue mentioned by the Honorable Member.
Kommissionen er ved at undersøge sagen på grundlag af artikel 10 og 16 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF‑traktatens artikel 93 EUT L 83 af 27.3.1999, s. 1. .
The Commission is currently investigating the issue based on Article 10 and 16 of Council Regulation (EC) No 659/1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty OJ L 83, 27.3.1999, p.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-003954/2011
Question for written answer P-003954/2011
Om: Den politiske situation i Madagaskar
Subject: The political situation in Madagascar
For flere måneder siden vedtog både Europa-Parlamentet og Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS‑EU hver især beslutninger, der i utvetydige vendinger ikke alene fordømmer de mange krænkelser og overgreb, som den siddende madagaskiske regerings ordensmagt har begået mod befolkningen, men også gør det internationale samfund opmærksomt på nødvendigheden af, at den institutionelle normaltilstand genoprettes i Madagaskar hurtigst muligt.
Over the last few months both the European Parliament and the ACP-EU Joint Parliamentary Assembly have adopted resolutions not only condemning, in no uncertain terms, the many abuses committed by the security forces of Madagascar’s current authorities against their own people, but also informing the international community of the need for the institutional situation in Madagascar to be brought back to normal as soon as possible.
Den Afrikanske Union bekræftede under sit topmøde den 31. januar 2011 de individuelle og selektive sanktioner, der blev besluttet på topmødet den 17. marts 2010, over for Rajoelina og mere end 100 andre personligheder, som støtter HAT (overgangsmyndigheden), hvis regering hverken anerkendes af EU eller af Den Internationale Kontaktgruppe vedrørende Madagaskar.
At its summit of 31 January 2011, the African Union confirmed the individual and selective sanctions it had decided upon, at its summit of 17 March 2010, targeting Andry Rajoelina and more than 100 other people involved in the High Transitional Authority (HAT), whose government is not recognised by the EU or by any of the member countries of the International Contact Group on Madagascar.
Til trods for at den nuværende forhandlingsproces fortsætter som led i den internationale mægling under ledelse af præsident Joaquim Chissano, sådan som det blev bestemt af SADC's trojka den 31. marts 2011, forhindrer HAT's mange obstruktionsinitiativer en inklusiv og konsensuel løsning, som kan sikre det neutrale overgangsstyre, der alene bør tilrettelægge valg efter demokratiske standarder.
Although negotiations are currently taking place as part of the international mediation process led by President Joaquim Chissano and set up in line with a decision taken by the SADC troika on 31 March 2011, the HAT is employing an array of obstructive tactics that are preventing an inclusive, consensus-based solution from being found with a view to ensuring that the transition regime is a neutral one, and that it alone organises democratic elections.
I samme beslutning af 31. marts foreslår SADC også at afholde et ekstraordinært topmøde specifikt om Madagaskar.
The SADC’s decision of 31 March also provides for an extraordinary summit to be held, focusing on the specific case of Madagascar.
Bør EU derfor ikke med henblik på dette topmøde profilere sig mere fast over for de faktiske myndigheder i Madagaskar og fremme en tilbagevenden til den forfatningsmæssige orden?
With this in mind, and in the run-up to the summit, should the EU not be taking a tougher line on the de facto authorities in Madagascar, with a view to ensuring that there is a return to constitutional order?
Kan det madagaskiske folk ikke med rette forvente et stærkt signal fra europæerne, som giver det nyt håb?
Do the people of Madagascar not have the right to expect Europeans to send a clear message to restore their hope?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-003955/2011
Question for written answer P-003955/2011
Om: Grundlæggelsen af en uranmine i Finland uden de relevante tilladelser
Subject: Opening of a uranium mine in Finland without the appropriate permits
Ejerselskabet bag Talvivaara-minen i Kainuu-regionen i Finland er i gang med at ansøge om tilladelse til udvinding af uran.
The company which owns Talvivaara mine in the province of Kainuu, Finland, is applying for authorisation to start mining uranium.
Minen har dog udtrukket uran af malmen, lige siden den åbnede.
However, the mine has been extracting uranium from its ore ever since it started to operate.
Minen åbnede i 2008 (efter at have fået miljøgodkendelse i 2007).
Operations began in 2008, an environmental permit having been issued in 2007.
Minen udtrækker metaller af malmen ved hjælp af en bioopløsningsteknik, som er ny i Finland.
The mine separates metals from ore by means of bioleaching, which is a method new to Finland.
Allerede den første prøveopløsning med malm fra Talvivaara tydede på, at bioopløsningen udtrækker næsten al uran af malmen.
The very first leaching test performed on ore from Talvivaara showed that bioleaching extracts virtually all the uranium from the ore.
Som det fastslås i Satu Hassis spørgsmål til Kommissionen, fremsat den 3. marts 2010, er uran ikke engang nævnt som biprodukt i Talvivaaras nuværende vand- og miljøtilladelse.
As stated in the question to the Commission tabled by Satu Hassi on 3 March 2010, Talvivaara’s present water permit and environmental permit do not mention uranium even as a by-product.
Uran er ikke nævnt i ansøgningen til minens nuværende tilladelse (2007) eller i den forudgående vurdering af indvirkningen på miljøet (2005).
Uranium was not mentioned in the application for the current permit (2007) or in the environmental impact assessment which preceded the issuing of the permit (2005).
Selskabet kan altså anses for at have hemmeligholdt et væsentligt forhold for den oprindelige behandling af ansøgningen.
The company may therefore be regarded as having concealed a fact which was essential to consideration of the original permit application.
Heller ikke de finske myndigheder har ved behandlingen af minens nuværende tilladelse set nærmere på uranspørgsmålet, selvom der under den finske geologiske forskningscentrals (GTK) undersøgelser i årene 1977‑1983 i området ved Talvivaara fandtes uranforekomster.
In dealing with the mine’s current permit, the Finnish authorities also did not consider the issue of uranium, although, when prospecting between 1977 and 1983, the Geological Research Centre GTK found uranium deposits in the Talvivaara area.
Endvidere indeholder Finlands grundfjeld næsten overalt en vis mængde uran, af hvilken grund det i Finland er besværligt at finde malmforekomster, hvor bioopløsningsteknikken ikke også ville udtrække uran.
Moreover, nearly all of Finland’s bedrock contains at least some uranium, so that it would be difficult to find any ore deposit in Finland from which no uranium at all could be extracted by means of bioleaching.
Faktuelt er der altså i Talvivaara-minen fra begyndelsen udvundet uran, som er udtrukket af malmen ved hjælp af bioopløsning.
In reality, therefore, uranium has been obtained from ore at Talvivaara mine by means of bioleaching from the outset.
Ifølge selskabets underretning er den uran, der er udvundet af malmen, hovedsagligt blevet opbevaret i en affaldsbrønd.
According to information provided by the company, most of the uranium extracted from the ore has been stored in a waste basin.
Dog har minen ikke en passende affaldshåndteringsplan, og uranen er ikke blevet behandlet som problemaffald.
However, the mine does not have an appropriate waste management plan, nor has this uranium been treated as hazardous waste.
Der er også udvundet uran af nikkelsulfid leveret til Norilsk Nickels fabrik i Harjavalta uden en vurdering af indvirkningen på miljøet.
Uranium has also been extracted from the nickel sulphide supplied to Norilsk Nickel Harjavalta’s plants without an EIA procedure.
Er Kommissionen bekendt med, at der i Talvivaara-minen er udtrukket uran af malmen fra begyndelsen?
Does the Commission know that uranium has been extracted from ore at Talvivaara mine from the outset?
Har Finland i den forbindelse overholdt EU‑lovgivningen?
Has Finland complied with European law in this respect?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-003964/2011
Question for written answer P-003964/2011
Om: Dårlig gennemførelse af direktiv 2005/36/EF i Frankrig
Subject: Mistransposition of Directive 2005/36/EC in France
Direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 fastlagde anerkendelsen af erhvervsmæssige kvalifikationer mellem medlemsstaterne for flere erhvervs vedkommende.
Directive 2005/36/EC of 7 September 2005 introduced the mutual recognition by Member States of professional qualifications for several professions.
Gennemførelsen af dette direktiv i fransk ret skete ved dekret nr. 2009‑55 af 15. januar 2009.
The directive was transposed into French law by Decree No 2009-55 of 15 January 2009.
Erhvervet som socialhjælper er omfattet af direktivet, idet der er tale om et statsligt eksamensbevis, som svarer til et eksamensbevis fra en højere uddannelsesinstitution for en treårig uddannelse (studentereksamen + 3 år).
The profession of social service assistant is affected by this European law, with a state diploma being equivalent to completing a three-year course of higher education following the school-leaving Baccalaureate (‘Bac+3’).