natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvad er den samlede størrelse af midler fra strukturfondene til de enkelte operationelle programmer i Grækenland med henblik på forbedring og udvikling af online serviceydelser til borgerne?
What is the total level of funding available from the Structural Funds in the individual Operational Programmes in Greece for improving and developing the provision of online services to citizens?
Hvad er absorptionsprocenten?
What is the level of absorption of these funds?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-011413/2011
Question for written answer E-011413/2011
Om: Medfinansiering af universitetsbygninger i Grækenland
Subject: Funding for Greek university buildings situated in Greece
Strukturfondene bidrager gennem de nationale operationelle programmer til finansiering af uddannelsessystemer og videregående uddannelser i de respektive medlemsstater, herunder medfinansiering af infrastrukturprojekter og projekter af materiel-teknisk karakter.
The Structural Funds, operating through national operational programmes, provide assistance for education systems and for higher education in the Member States, in the form of infrastructural and logistical co-funding, for example.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-011414/2011
Question for written answer E-011414/2011
Om: Forsinkelse i driften af Europolplatformen til hurtig varsling
Subject: Delayed entry into operation of Europol alert platform
Til Europols oprettelse af en europæisk platform til varsling, hvor medlemsstaterne vil skulle indgive rapporter om ulovligt indhold på internettet globalt, er der blevet stillet omkring 300 000 EUR til rådighed.
An amount of around EUR 300 000 has been earmarked for the setting up by Europol of a European alert platform to which Member States can report illegal Internet content.
Platformen skal hjælpe de nationale myndigheder, der undersøger cyberkriminaliteten, med at udveksle oplysninger med henblik på at undgå dobbeltarbejde i bestræbelserne på at bekæmpe fænomenet.
The platform will assist the national authorities responsible for cybercrime investigation, enabling them to exchange information, thereby avoiding duplication of effort in getting to grips with the problem.
Selv om platformen efter planen skulle have været taget i brug i slutningen af 2010, vil den først kunne anvendes i slutningen af 2012.
The scheduled date of entry into operation of the platform has, however, been moved from the end of 2010 to the end of 2012.
Eftersom realiseringen af platformen afhænger af medlemsstaternes beredskab til at modtage rapporter fra borgerne og videregive dem til Europol, og eftersom alle medlemsstaterne har forpligtet sig til at oprette deres egen platform til henvendelser, hvilke medlemsstater har da ikke efterlevet deres forpligtelser? 2.
Given that the operation of the platform depends on the willingness of the Member States to pass on to Europol notifications received from individual citizens and that all Member States have undertaken to set up their own alert platform, which Member States have to date failed to meet their commitments? 2.
Kommissionen finansierer ligeledes de medlemsstater, der har behov for at tilpasse eller oprette deres egne rapporteringssystemer i forbindelse med Europolplatformen, mens de samtidig opfordres til at søge om tilskud inden for rammmerne af særprogrammet »forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet«.
The Commission has also earmarked appropriations for those Member States requiring them in order to set up national alert systems or bring them into line with the objectives of the Europol platform, encouraging them to submit applications under the funding programme for measures to prevent and combat crime.
Har Kommissionen mulighed for at oplyse, om Grækenland har søgt om støtte hertil, og hvor stort et beløb Grækenland kan forvente at modtage fra det konkrete program?
Can the Commission say whether Greece has applied and how much funding it will receive under this programme?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-011415/2011
Question for written answer E-011415/2011
Om: Inddragelsen af yderligere offentlig ejendom i privatiseringsplanen
Subject: Addition of assets to the privatisation plan
I sit svar på mit spørgsmål (E‑009184/2011) nævner kommissær for økonomiske og monetære anliggender, Olli Rehn, at den græske regering har forpligtet sig til at medtage yderligere offentlig ejendom i privatiseringsplanen, hvis det skulle vise sig nødvendigt for at sikre, at målsætningerne bliver opfyldt.
In an answer to one of my previous questions, Mr Rehn, Commissioner for Economic and Monetary Affairs (E‑009184/2011), mentions the fact that the Greek Government has committed to add new assets to the Privatisation Plan, if necessary, to ensure that the privatisation targets are met.
Kan Kommissionen kvantificere disse forpligtelser?
Is the Commission in a position to quantify these commitments?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-011416/2011
Question for written answer E-011416/2011
Om: Den europæiske hotline for forsvundne børn — 116 000
Subject: The European missing children helpline 116 000
Den europæiske hotline for forsvundne børn — 116 000 — har til formål at finde og hjælpe forsvundne og bortløbne børn og børn, der er blevet kidnappet.
The hotline for missing children 116 000 is a tool for locating and helping children who are missing, have run away from home or have been abducted.
Selv om funktionen og målet med linjen var at dække alle medlemsstater, er den i dag kun operativ i 16 medlemsstater.
Despite its function and its target of covering all the Member States, it currently operates in only 16 Member States.
Indsamler Kommissionen oplysninger om antallet af opringninger til den konkrete hotline?
Is the Commission gathering information on the volume of calls received on this helpline?
Hvilke oplysninger har Kommissionen om status i Grækenland?
What information is available for Greece?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-011417/2011
Question for written answer E-011417/2011
Om: Ophævelse af foranstaltningen vedrørende væsker om bord på fly
Subject: Repeal of the ban on liquids in aircraft
Faren ved at medtage væsker på mere end 100 ml om bord på fly er indtil i dag ikke blevet bevist.
The danger of carrying any container with more than 100 ml of liquid on board a flight has not been substantiated to date.
Endvidere meddeler Kommissionen i sin meddelelse af 29. april 2010, (http://ec.europa.eu/ellada/news/news/20100429aviation_el.htm), at ordningen om medtagelse af væsker om bord på fly senest vil blive ophævet den 29. april 2013.
Furthermore, the Commission, in its decision (communication dated 29.4.2010, http://ec.europa.eu/ellada/news/news/20100429aviation_el.htm), states that the regulation on carrying liquids onto aircraft will be repealed by 29 April 2013 at the latest.
Kommissionen bedes oplyse, hvorfor vi skal vente helt til april 2013, og hvorfor den ikke ophæver den konkrete bestemmelse med det samme.
Will the Commission say why we must wait until April 2013 and why it does not repeal this regulation immediately?
Sideløbende med det fortsat gældende forbud er der skabt en industri for produktionen af emballage på mindre end 100 ml (som f.eks. drikkevarer, cremer, shampoo og olie) på bekostning af forbrugerne økonomiske interesse, idet de tvinges til at købe disse produkter i lufthavnene til særdeles høje priser.
Meanwhile, the continuing enforcement of the regulation has led to the growth of an industry producing containers of less than 100 ml (e.g. drinks, ointments, shampoo, oil), to the financial detriment of consumers who are forced to buy these products at the airports at exceptionally high prices.
Kommissionen bedes oplyse, hvordan den vil sikre, at de eksisterende sikkerhedsforanstaltninger er realistisk udformet på en sådan måde, at de minimerer udgifterne og besværet for forbrugerne/passagererne?
How will the Commission ensure that existing safety measures are realistically planned to minimise the cost and inconvenience to consumers/passengers?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-011418/2011
Question for written answer E-011418/2011
Om: Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og EU
Subject: European Economic Area and the European Union
En række ikke‑EU‑medlemsstater såsom Norge deltager i handel med EU gennem deres medlemskab af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS).
A number of non-EU member states such as Norway engage in trade with the European Union through their membership of the European Economic Area (EEA).
Deltagelse i EØS medfører, at ikke‑EU‑medlemsstater skal vedtage dele af EU‑lovgivningen om spørgsmål, der falder inden for EØS‑aftalen.
Participation in the EEA requires those non-EU member states to adopt pieces of European Union law on issues falling within the EEA Agreement.
I hvilket omfang deltager EØS‑medlemsstaterne i EU's lovgivningsproces om sager, der falder ind under EØS‑aftalen?
To what extent are EEA member states involved in the EU legislative process on issues which will fall under the EEA agreement?
Hvilke muligheder har EØS‑medlemsstaterne for at »fravælge« eller fravige EU‑regler, der falder ind under EØS‑aftalen?
What options do EEA member states have to ‘opt out’ of or derogate from EU rules which fall under the EEA Agreement?
Hvor mange gange har EØS‑medlemmer anmodet om dispensation, undtagelser eller forlængede overgangsperioder forud for gennemførelsen af EU‑regler, der falder ind under EØS‑aftalen?
On how many occasions have EEA members requested derogation, opt out, or extended transition periods before implementation of EU rules which fall under the EEA Agreement?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-011419/2011
Question for written answer E-011419/2011
Om: Schweiz og Den Europæiske Union
Subject: Switzerland and the European Union
Schweiz, som ikke er en EU‑medlemsstat, handler med Den Europæiske Union i kraft af sit medlemskab af Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA) og en række bilaterale aftaler i stedet for medlemskab af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS).
Switzerland, as a non-EU member state, engages in trade with the European Union through its membership of the European Free Trade Association (EFTA) and a series of bilateral agreements in lieu of membership of the European Economic Area (EAA).
Deltagelse i EFTA og disse bilaterale aftaler kræver, at Schweiz vedtager dele af EU‑lovgivningen om spørgsmål, der falder inden for EFTA og de bilaterale aftaler.
Participation in EFTA and these bilateral agreements requires Switzerland to adopt pieces of European Union law on issues falling within the EFTA and bilateral agreements.
I hvilket omfang deltager Schweiz i EU's lovgivningsproces om sager, der falder ind under disse aftaler?
To what extent is Switzerland involved in the EU legislative process on issues which will fall under these agreements?
Hvilke muligheder har Schweiz for at »fravælge« eller fravige EU‑regler, der falder ind under disse aftaler?
What options does Switzerland have to ‘opt out’ of or derogate from EU rules which fall under these agreements?
Hvor mange gange har Schweiz anmodet om dispensation, undtagelser eller forlængede overgangsperioder forud for gennemførelsen af EU‑regler, der falder ind under disse aftaler?
On how many occasions has Switzerland requested derogation, opt out, or extended transition periods before implementation of EU rules which fall under these agreements?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-011420/2011
Question for written answer E-011420/2011
Judith A. Merkies (S&D) og Dan Jørgensen (S&D)
Judith A. Merkies (S&D) and Dan Jørgensen (S&D)
Om: Forordning (EF) nr. 1/2005 om dyretransport
Subject: Regulation (EC) No 1/2005 on animal transport
I den længe ventede rapport om forordning (EF) nr. 1/2005 anfører Kommissionen, at beskyttelsen af dyr er blevet bedre siden forordningen trådte i kraft den 1. januar 2007.
In the long-awaited report on Regulation (EC) No 1/2005, the Commission states that protection of animals has improved since the regulation entered into force on 1 January 2007.
Rapporten fremhæver imidlertid en række problemer, der hindrer en yderligere forbedring af vilkårene for dyretransport.
But the report highlights a series of problems hampering further improvement in the conditions of animal transport.
Rapportens resultater er delvist baseret på en ekstern undersøgelse udført for Kommissionen om forordningens virkning på beskyttelsen af dyr under transport (»Study on the impact of Regulation (EC) No 1/2005 on the protection of animals during transport«: http://www.ibf.be/animalstransport/reports/12 %2007 %202011-Final%20Report.pdf).
Its findings are based in part on an external study carried out for the Commission into the impact of the regulation on the protection of animals during transport (‘Study on the impact of Regulation (EC) No 1/2005 on the protection of animals during transport’: http://www.ibf.be/animalstransport/reports/12 %2007 %202011-Final%20Report.pdf).
De væsentligste problemer udgør dårlig håndhævelse af forordningen og markedsfordrejning, hvilket skyldes forskellige fortolkninger af reglerne.
The main problems are poor enforcement of the regulation and market distortion created by divergent interpretations of the rules.
Navigationssystemets potentiale udnyttes heller ikke fuldt ud.
Also, the potential of the navigation system is not been fully exploited.
Kommissionen anfører, at den primært vil fokusere på yderligere at forbedre gennemførelsen og håndhævelsen af forordning (EF) nr. 1/2005, selv om EFSA gør det klart, at den eksisterende forordning bør revideres på grundlag af nye videnskabelige data og fakta (EFSA's videnskabelige udtalelse — EFSA Journal 2011; 9 (1): 1966 (s. 125)).
The Commission states that it will focus primarily on further improving implementation and enforcement of Regulation (EC) No 1/2005, although the EFSA makes clear that the existing regulation should be revised on the basis of new scientific data and facts (EFSA scientific opinion — EFSA Journal 2011; 9(1): 1966 (125 pp.)).
Til trods for denne anbefaling fra EFSA foreslås det ikke i Kommissionens rapport at revidere forordningen.
Despite this EFSA recommendation, the actions proposed in the Commission report do not include a revision of the regulation.
Kommissionen bedes oplyse, hvordan den begrunder sin beslutning om at ignorere EFSA's videnskabelige udtalelse, der gør det klart, at forordning (EF) nr. 1/2005 skal revideres med hensyn til transportmidler, vandings- og fodringsintervaller, transporttid, hviletider og pladstildeling for at forbedre dyrevelfærden og hjælpe med at forhindre spredning af sygdomme.
Can the Commission explain how it justifies its decision to ignore EFSA scientific advice that makes clear that regulation (EC) No 1/2005 must be revised with regard to means of transport, watering and feeding intervals, journey times, resting times and space allowance in order to improve animal welfare and help prevent the spread of disease?
Hvornår planlægger Kommissionen at påbegynde arbejdet med at ændre lovgivningen for at reducere transporttiden og forbedre belægningsgraderne?
When is the Commission planning to start work on amending the legislation to reduce transport times and improve stocking densities?
(17. januar 2012)
(17 January 2012)
De fleste af de nuværende dyrevelfærdsproblemer kunne løses ved en bedre gennemførelse af de gældende regler.
Most of the current animal welfare problems could be addressed by better implementation of the current rules.
Derfor betragter Kommissionen dette aspekt som en prioritet.
Therefore, the Commission considers this aspect as a priority.
En stabil retsstilling vil give medlemsstaterne og interesseparterne mulighed for at fokusere på dette vigtige mål.
A steady legal situation will allow Member States and stakeholders to focus on this essential objective.
Som følge heraf er Kommissionen i færd med at udarbejde gennemførelsesforanstaltninger til forordningen og overvejer andre gennemførelsesværktøjer i fremtiden.
As a consequence, the Commission is preparing implementing measures of the regulation as well as considering other implementation tools in the future.
Især mener Kommissionen, at ubalancen mellem EU‑lovgivningen og de foreliggende videnskabelige beviser kunne løses ved brug af retningslinjer for god praksis.
In particular the Commission believes that the gap between EU legislation and available scientific evidence could be addressed by the use of guides to good practices.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-011421/2011
Question for written answer E-011421/2011
Om: Flytning af spækhuggeren Morgan til en dyrepark på De Kanariske Øer
Subject: Relocation of Morgan, a wild orca, to a zoo in the Canary Islands
Den fireårige spækhugger Morgan blev fundet svækket og såret i juni 2010 i Vadehavet ud for den nederlandske kyst.
In June 2010 Morgan, a four-year-old female killer whale (orca), was found weak and wounded in the Wadden Sea, off the Dutch coast.
Spækhuggeren blev reddet og bragt til et lokalt delfincenter, hvor den efterfølgende kunne ses af offentligheden.
She was rescued and sent to a local dolphinarium, where she was put on public display once she had recovered.
En gruppe på syv personer bestående af hvalspecialister, videnskabsfolk og forskere dannede efterfølgende gruppen Free Morgan Group, da de ønskede, at spækhuggeren blev befriet frem for at ende i en dyrepark.
At the same time, a small group of seven researchers, scientists and cetacean experts joined together to form the Free Morgan Group and began to campaign against her transfer to an aquatic theme park and for her release into the ocean.
Gruppen fremlagde en befrielsesplan for det nederlandske ministerium for landbrug og det delfincenter, som året forinden havde modtaget Morgan.
A year ago, this group presented a rehabilitation plan to the Dutch Ministry of Agriculture and to the dolphinarium where Morgan was being kept.
Det nederlandske ministerium gennemgik ikke en gang planen, før det blev besluttet, at spækhuggeren skulle blive i delfincentret.
The ministry did not so much as look at the plan and ruled instead that the orca should remain captive in the dolphinarium.
Domstolen i Amsterdam besluttede, at Morgan skulle overflyttes i fangenskab fra Nederlandene til den offentlige dyrepark Loro Parque på De Kanariske Øer.
A court in Amsterdam has since decided that Morgan should be de relocated from the Netherlands to the Loro Parque theme park in the Canary Islands, where she will remain in captivity and be put on show to the public.
Ifølge flere eksperter vil Morgans sundhed og velvære blive bragt i alvorlig fare, når dyret skifter miljø og udsættes for cirkuslignende tilstande i Loro Parque.
According to experts, Morgan's health and well-being will be seriously endangered if she is kept in a captive environment and displayed as a circus-style attraction in Loro Parque.
Domstolen i Luxembourg dømte i 2010 Spanien for ikke at have truffet de nødvendige foranstaltninger på området for opsyn, tilladelse og lukning for så vidt angår de zoologiske haver i Aragón, Asturien, De Baleariske Øer, De Kanariske Øer, Cantabrien, Castilla y León, Extremadura og Galicien.
The court previously found against Spain in December 2010 for failing to duly inspect, authorise and if necessary close a number of zoos in Aragon, Asturias, the Balearic Islands, the Canary Islands, Cantabria, Castile and Leon, Extremadura and Galicia.
Har Kommissionen kendskab til flytningen af spækhuggeren Morgan?
Is the Commission aware of the pending relocation of Morgan the orca?
Agter Kommissionen at kræve, at Spanien overholder bestemmelserne om hold af vilde dyr i zoologiske haver?
Does the Commission intend to insist that the standards for keeping wild animals in Spanish zoos are upheld in this case?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-011422/2011
Question for written answer E-011422/2011
Om: Anvendelse af modulvogntog til international trafik i Belgien og Nederlandene
Subject: Cross-border use of gigaliners in Belgium and the Netherlands
Det flamske transportministerium har aktuelle planer om testkørsel med meget lange lastbiler, de såkaldte modulvogntog.
The Flemish Transport Ministry is currently planning trials of extra-long lorries, known as gigaliners.
Under en høring i det flamske parlament den 29. september 2011 gjorde den flamske transportminister Hilde Crevits det klart, at nogle af de udvalgte strækninger fører til Nederlandene, hvor modulvogntog allerede er tilladt.
At a hearing in the Flemish Parliament on 29 September 2011, Flemish Transport Minister Hilde Crevits made it clear that ‘some of the selected routes extend into the Netherlands, because [gigaliners] are already permitted there.
Hun sagde, at hun ikke vidste, hvad man vil gøre ved grænsen.
I don’t know what they will do when they get to the border.
Ik weet niet wat ze zullen doen aan de grens.
Ik weet niet wat ze zullen doen aan de grens.
Derfor vil jeg bede Kommissionen om at besvare følgende spørgsmål separat: 1.
So I have the following questions for the Commission, and would appreciate a separate answer to each question: 1.
Er international kørsel med modulvogntog forenelig med gældende EU-lovgivning, især med Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996?
Are cross-border journeys by gigaliners consistent with current EC law, in particular with Council Directive 96/53/EC of 25 July 1996?
Hvis nej, hvorfor ikke? 2.
If not, why not? 2.
Hvordan vurderer Kommissionen den flamske transportminister Hilde Crevits' udtalelser i lyset af besvarelsen af det foregående spørgsmål? 3.
In the light of its answer to the above question, what does the Commission think of these comments by Flemish Transport Minister Hilde Crevits? 3.
Hvis international kørsel med modulvogntog ikke er forenelig med gældende EU-lovgivning, hvem har da ansvaret for, at reglerne bliver overholdt i forbindelse med testkørsel? 4.
If cross-border journeys by gigaliners are not consistent with existing EC law, who bears the responsibility for compliance with the rules when trials are undertaken? 4.
Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at sikre, at Rådets direktiv 96/53/EF af 25. juli 1996 om fastsættelse af de største tilladte dimensioner i national og international trafik og største tilladte vægt i international trafik for visse vejkøretøjer i brug i Fællesskabet bliver overholdt?
What steps will the Commission take to ensure compliance with Council Directive 96/53/EC of 25 July 1996 laying down for certain road vehicles circulating in the European Community the maximum authorised dimensions in national and international traffic and the maximum authorised weights in international traffic?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-011423/2011
Question for written answer E-011423/2011
Om: Den fælles landbrugspolitik 2013‑2020
Subject: Common agricultural policy 2013-2020
Europakommissionen fremlagde den 12. oktober 2011 et forslag til reform af den fælles landbrugspolitik i årene efter 2013 (MEMO/11/685).
On 12 October 2011, the Commission presented a proposal for a reform of the common agricultural policy after 2013 (MEMO/11/685).
Forslaget skal være med til at styrke konkurrenceevnen, bæredygtigheden og landbrugets forankring overalt i områderne for at garantere de europæiske borgere en sund og kvalitetsrigtig ernæring, bevare miljøet og udvikle landdistrikterne.
The proposal seeks to enhance the competitiveness and sustainability of agriculture, anchoring its role in all regions in order to guarantee European citizens healthy and high quality nutrition, protect the environment and develop rural areas.
Den reformerede fælles landbrugspolitik i EU vil gøre det muligt at fremme innovation og styrke såvel den økonomiske som den økologiske konkurrenceevne i landbrugssektoren, bekæmpe klimaforandringer og støtte vækst og beskæftigelse.
The reformed EU common agricultural policy aims to make it possible to promote innovation and enhance both economic and ecological competitiveness in the agricultural sector, combat climate change and support growth and employment.