natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Påtænker Kommissionen, at anmode om oplysninger om situationen i denne region med henblik på at konstatere, om en krænkelse af fugledirektivet 2009/147/EF og vandrammedirektivet 1000/60/EF har fundet sted? 2.
Will the Commission seek information regarding the situation in this area in order to establish whether Directive 2009/147/EC on the protection of wild birds and Framework Directive 2000/60/EC on water policy have been infringed? 2.
Såfremt ovennævnte oplysninger kan bekræftes, hvilke foranstaltninger har Kommissionen da til hensigt at træffe for at forhindre en yderligere nedgradering af det konkrete område, og for at sikre genopretning og beskyttelse? 3.
If the above information is confirmed, what measures will it take to prevent any further damage to the area and ensure the restoration and conservation thereof? 3.
Jeg indgav sidste år en forespørgsel vedrørende mindre vådområder http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+WQ+E-2010-0522+0+DOC+XML+V0//EL&language=EL. , hvorpå Kommissionen svarede, at den var opmærksom på vigtigheden af disse områder, og at den på daværende tidspunkt arbejdede på den nye strategi for biodiversitetet for perioden frem til 2020 http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2010-0522&language=EL. .
Last year in answer to a question regarding small-scale wetlands http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+WQ+E‑2010-0522+0+DOC+XML+V0//EL&language=EL , the Commission answered that it was aware of their importance and was working on the development of a new Biodiversity Strategy for the period up to 2020 http://www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E‑2010-0522&language=EL .
I betragtning af at der er observeret en stigning i antallet af lignende sager ikke kun på Kreta, men i hele Grækenland, og at situationen er presserende som følge af de negative konsekvenser, som den økonomiske krise indebærer for miljøbeskyttelsen, hvilke fremskridt er der da registreret med hensyn til udarbejdelsen af den nye strategi for biodiversitetet?
Given that such instances are becoming increasingly common, not only in Crete but also in Greece as whole, and the situation is becoming increasingly critical because of the impact of the economic crisis on environmental protection, what progress has been made regarding the new biodiversity strategy?
Bør der evt. træffes hasteforanstaltninger?
Are urgent measures necessary?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008676/2011
Question for written answer E-008676/2011
Om: Den græske kirkes økonomiske bidrag til håndtering af krisen
Subject: Contribution by the Church in Greece to meeting the costs of confronting the economic crisis
Lige siden midten af 2010 har de græske borgere oplevet en betydelig nedgang i deres levevilkår som følge af den finanspolitiske krise og de foranstaltninger, som Grækenland i samråd med IMF og Kommissionen har truffet for at imødegå krisen.
From the middle of 2010, living standards have fallen dramatically in Greece as a result of the measures decided on jointly with the IMF and the Commission in response to the economic crisis.
Borgerinitiativer http://tvxs.gr/node/34097. har gjort opmærksom på, at der i Grækenland er en stor kirke‑ og klosterformue, der i høj grad underbeskattes, og at kirken burde opkræves et forholdsmæssigt tilsvarende bidrag og dermed være med til at løse landets økonomiske problemer.
In a number of quarters the view is being expressed http://tvxs.gr/node/34097 that vast assets owned by churches and monasteries in Greece are largely escaping taxation and that the Church should contribute to alleviating Greece's economic woes.
Avisen erindrer endvidere om, at mens Grækenlands premierminister sidste år meddelte, at kirken ville blive pålagt 20 % indkomstskat og 5‑10 % skat på donationer til kirken, og at den tidligere finansminister forsøgte at reducere statens bidrag til de årlige udgifter (220 mio. EUR) til lønningerne af de 10 000 præster, har den nuværende finansminister fastfrosset spørgsmålet.
The article goes on to mention that, while the Greek Prime Minister announced last year a 20 % tax on revenue and a 5-10 % tax on gifts to the Church and the previous Finance Minister was seeking to reduce the government's contribution to the salaries of 10 000 clergy (amounting to EUR 220 m annually), the current Finance Minister has failed to follow this up.
Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål: 1.
In view of this:
Er Kommissionen orienteret om dette spørgsmål? 2.
Is the Commission aware of this situation?
Har Kommissionen drøftet kirkens bidrag til håndtering af den finanspolitiske krise med den græske regering? 3.
Has it discussed with the Greek Government ways in which the Church could contribute to alleviating the economic crisis?
Har den græske regering tilsluttet sig en forpligtelse besluttet i samråd med Kommissionen vedrørende ovennævnte spørgsmål?
Has any jointly agreed commitment by the Greek Government been made?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008677/2011
Question for written answer E-008677/2011
Om: Mindre udviklede regioner og et fælles europæisk transportområde
Subject: Less developed regions and a single European transport area
I Kommissionens hvidbog »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem« lægges der særlig vægt på behovet for udvikling af et »centralt« transportnetværk til effektive forbindelser mellem EU‑hovedstæder og andre storbyer, havne, lufthavne og andre væsentlige økonomiske centre.
The Commission White Paper entitled ‘A roadmap to a single European transport area — towards a competitive and resource-efficient transport system’ focuses on the need to develop the ‘core’ transport network so as to ensure efficient communications between the EU capitals and other large cities, ports, airports and other main economic centres.
Endvidere understreges behovet for en koordinering af de transportpolitiske mål med samhørighedsfonden og strukturfondene, uden dog at fremføre nogen henvisning til behovet for at sikre tilstrækkelig adgang til alle regionerne i dette centrale netværk.
It also stresses that transport policy objectives must be brought into line with Cohesion Fund and Structural Fund parameters, making no mention, however, of the need to ensure satisfactory access for all regions to this core network.
I betragtning af at målet for den politik, der omfatter strukturfondene og Samhørighedsfonden, er at reducere de økonomiske, sociale og territoriale uligheder mellem regionerne, med særlig vægt på regioner med specifikke udviklingsvanskeligheder, vil Kommissionen da venligst oplyse, i hvilket omfang den overvejer, at foreslå særlige reguleringer for de maritime forbindelser, der ikke betjenes tilstrækkeligt af markedet, som f.eks. forbindelsen mellem de små øer og baglandet?
Given that the objective of this policy, involving the Structural Funds and the Cohesion Fund, is to narrow the economic, social and territorial differences between the regions, with emphasis those facing particular development problems, to what extent does the Commission intend to propose special forms of assistance for sea transport services operating with insufficient market support, for example along routes linking small islands with the mainland?
Vil Kommissionen i samme forbindelse oplyse, i hvilket omfang den opfordrer til anvendelse af billetudregningssystemet på lignende forbindelser?
In this connection, to what extent does the Commission intend to encourage the implementation of transport equivalence on such routes?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008678/2011
Question for written answer E-008678/2011
Om: Ø-samfund og et fælles europæisk transportområde
Subject: Islands and single European transport area
I Kommissionens hvidbog »En køreplan for et fælles europæisk transportområde — mod et konkurrencedygtigt og ressourceeffektivt transportsystem« lægges der vægt på, at den fremtidige udvikling for transport bør fokusere på væsentlige områder, og der henvises bl.a. til fjernelse af begrænsninger på cabotagekørsel og ophævelse af hindringer for nærskibsfarten.
The Commission White Paper entitled ‘A roadmap to a single European transport area — towards a competitive and resource-efficient transport system’ stresses that future transport development must be based on certain principles, for example removal of restrictions affecting domestic transport routes and short distance transport by sea.
Hvidbogen henviser endvidere til, at effektive forbindelser til baglandet er nødvendige, og at de indre vandveje bør anvendes i større udstrækning.
The White Paper also points to the need for effective communications with the hinterland and the increasingly important role of inland waterways in future.
Vil Kommissionen inden for rammerne af disse mål venligst oplyse, hvordan den tager hensyn til øernes specifikke behov, og i almindelighed til de lande, der har øgrupper, med henblik på at drage fuld fordel af det uudnyttede potentiale for at udvide det indre marked og styrke samhørigheden mellem samtlige regioner i EU?
In seeking to achieve these objectives, can the Commission indicate how account can be taken of the special needs of islands or, more generally, countries comprising groups of islands, so as to make full use of undeveloped potential with a view to extending the internal market and improving and strengthening cohesion between all EU regions?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008679/2011
Question for written answer E-008679/2011
Om: Den Europæiske Fond for Regional Udvikling og det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument
Subject: European Regional Development Fund and European Neighbourhood and Partnership Instrument
Kommissionen beskriver med sin fælles meddelelse om »en ny tilgang til nabolande i forandring« de betydelige forandringer, der finder sted i EU's nabolande, der er med i den europæiske naboskabspolitik.
In its communication ‘A new response to a changing neighbourhood’, the Commission outlines the major changes taking place in the EU's neighbours which are covered by the European neighbourhood policy.
Kommissionen opridser endvidere en ny tilgang til den omtalte politik ved at klarlægge de mål, som EU's aktiviteter i fremtiden bør tjene?
It also outlines a new approach for this policy, defining the policy objectives which the EU's action should serve in future.
Bl.a. lægges der vægt på, at der på ny vil blive sat mål for de planlagte og programmerede midler fra den europæiske naboskabspolitik, og at man vil fremme en mere fleksibel og ukompliceret ydelse af støtte baseret på det nye instrument, der skal erstatte det nuværende naboskabs- og partnerskabsinstrument i 2013.
It stresses, inter alia , that European neighbourhood policy funds that have already been earmarked and programmed will be retargeted and that a more flexible and simpler delivery of aid will be promoted under the scheme that will succeed the current ENPI after 2013.
Vil Kommissionen venligst oplyse, om denne nye tilgang til den europæiske naboskabspolitik indebærer ændringer både for størrelsen af EFRU-bidraget og for de prioriterede områder, der inden for de grænseoverskridende samarbejdsprogrammer inden for rammerne af den mekanisme, der skal overtage EFRU efter 2013, bliver dækket af EFRU-bidraget?
Can the Commission state whether this new approach for the ENP entails changes both in the amount of the ERDF contribution and in the priority areas to be covered by the ERDF contribution in the field of cross-border cooperation programmes under the mechanism which will succeed the ENPI after 2013?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008680/2011
Question for written answer E-008680/2011
Om: Absorption af EU‑midler i Grækenland
Subject: Take-up of European funding by Greece
Ifølge et dokument fra Regionaludviklingsudvalget i Europa-Parlamentet »Udnyttelse af struktur- og samhørighedsfonde: indhøstede erfaringer tilbrug for den fremtidige samhørighedspolitik i EU« http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/regi/dt/861/861336/861336el.pdf. ligger absorptionsprocenten for Grækenland i den nuværende periode 2007-2013 til 25.1.2011. på 18 % fra Den Europæiske Socialfond, 16 % fra Samhørighedsfonden og 26 % fra Den Europæiske Fond for Regional Udvikling.
A report by the European Parliament's Committee on Regional Development Absorption of Structural and Cohesion Funds: lessons learnt for the future cohesion policy of the EU http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/regi/dt/861/861336/861336el.pdf indicates that current take-up rates of European Social Fund, European Cohesion Fund and European Regional Development Fund appropriations in Greece are 18%, 16% and 26% respectively 2007‑13, up to 21 January 2011. .
I betragtning af den græske stats mangel på likviditet og den græske økonomi i almindelighed overvejer Kommissionen da muligheden for at udbetale midlerne, inden et projekt påbegyndes? 5.
Given the shortage of liquidity affecting the Greek Government and the Greek economy in general, is the Commission envisaging the possibility of making advance payments for launching of projects?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008681/2011
Question for written answer E-008681/2011
Om: Moskébyggeri i Europa med EU‑midler
Subject: EU‑funded mosque building
Kan Kommissionen besvare følgende supplerende spørgsmål i forbindelse med forespørgsel E‑008177/2011 — Moskébyggeri med EU‑midler med henblik på integration?: 1.
Further to Question No E‑008177/2011 — on ‘EU‑funded mosque building: a spur to integration?’ — can the Commission indicate: 1.
Hvor mange midler er der udbetalt i alt fra EFRU til opførelse af moskéer i Europa i indeværende støtteberettigede periode? 2.
how much money from the European Regional Development Fund has gone into the construction of mosques in Europe during the current funding period? 2.
Hvor meget udgør medfinansieringen fra EU til opførelse af moskéer eller centre for islamiske institutioner (møde‑ og aktivitetscentre, ungdomscentre, kvindecentre, bedehuse og lignende) i den aktuelle støtteberettigede periode? 3.
what EU monies have been spent during the current funding period on co-financing for building mosques or Islamic facilities centres (meeting places, youth and women’s centres, places of worship etc.)? 3.
Hvor meget udgør de samlede finansielle midler, som EU hidtil har brugt på opførelse af moskéer? 4.
what is the EU’s total expenditure to date on the construction of mosques? 4.
Hvor mange EU‑støttemidler bruger EU årligt på opførelse af moskéer eller islamiske institutioner?
what EU monies are spent annually on the construction of mosques or Islamic facilities?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008682/2011
Question for written answer E-008682/2011
Om: Leje af »Capital«-komplekset til Tjenesten for EU's Optræden Udadtil
Subject: Leasing the ‘Capital Complex’ for the EEAS
Tjenesten for EU's Optræden Udadtil vil få hjemsted i det såkaldte »Capital«-kompleks i Bruxelles.
The European External Action Service will have its seat in the ‘Capital Complex’ in Brussels.
Hvilken dato paraferede eller underskrev hvilken person (eller personer) lejekontrakten for bygningerne?
On what day, and by whom, was the lease contract for the buildings initialled or signed?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008684/2011
Question for written answer E-008684/2011
Om: Aktuel status for statsstøttesag C 16/09 (ex N 254/2009) — BayernLB, Tyskland, og Hypo Group Alpe Adria, Østrig
Subject: Current state of affairs with regard to state aid procedure C 16/09 (ex N 254/09) — BayernLB, Germany and Hypo Group Alpe Adria — Austria
Den 26. februar 2010 stillede jeg en skriftlig forespørgsel til Kommissionen, hvori jeg for det første udbad mig oplysninger om den aktuelle status for statsstøttesagen C‑16/09 (ex N 254/2009) BayernLB, Tyskland, og Hypo Group Alpe Adria, Østrig, og for det andet forhørte mig om, hvornår undersøgelsesproceduren kunne forventes afsluttet.
On 26 February 2010 I tabled a written question to the Commission, firstly asking for clarification on the current state of affairs with regard to state aid procedure C 16/09 (ex N 254/09) Bayern LB — Germany and Hypo Group Alpe Adria — Austria and, secondly, inquiring as to when the investigation would be completed.
I svaret fra kommissær Almunia af 3. maj 2010 blev det oplyst, at ovennævnte sag for det første havde ændret sig som følge af udskillelsen af Hypo Alpe Adria Group, og at omstruktureringsplanen for BayernLB derfor måtte vurderes på denne nye baggrund.
In his answer of 3 May 2010, Commissioner Almunia stated that firstly the facts of the case described above had changed by the sale of the Hypo Alpe Adria Group and consequently BayernLB's restructuring plan had to be assessed against this new background.
Endvidere blev det oplyst, at der i forbindelse med drøftelsen af den opdaterede omstruktureringsplan var behov for afklaring af yderligere spørgsmål mellem Kommissionen, Tyskland og BayernLB.
He also indicated that when discussing the updated restructuring plans with Germany and BayernLB it was necessary to seek clarification on a number of further questions.
Mit andet spørgsmål om sagens forventede afslutning kunne Kommissionen ikke besvare på daværende tidspunkt.
At that time the Commission was unable to answer my second question concerning the possible timeframe for the conclusion of the case.
Hvad agter Kommissionen at gøre i den nævnte sag for at fremme forhandlingerne og få statsstøttesagen afgjort så hurtigt som muligt?
How does the Commission intend to proceed in this particular case in order to move forward with the negotiations and to reach a decision as quickly as possible in this state aid procedure case?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008685/2011
Question for written answer E-008685/2011
Om: Begrænsning af markedsadgangen for jobformidlere
Subject: Restriction of employment agencies' access to the market
Arbejdstagernes fri bevægelighed og den fri udveksling af tjenesteydelser hører til de grundlæggende frihedsrettigheder i EU.
Free movement for workers and the freedom to offer services are among the basic European Union freedoms.
Enhver unionsborger har uanset bopæl ret til at tage og udøve beskæftigelse samt levere tjenesteydelser i enhver medlemsstat og på samme vilkår som en statsborger i det pågældende land.
Any citizen of the Union, irrespective of his or her place of residence, is entitled both to take up employment and work and also to provide a service in any Member State, under the same conditions which apply to nationals of that Member State.
Formidlernes ærinde med at rekruttere arbejdstagere til et job i en anden medlemsstat er således i overensstemmelse med arbejdstagernes fri bevægelighed og den fri udveksling af tjenesteydelser.
The concern of human resources agencies to be able to recruit staff to work in other Member States is thus entirely in accordance both with the principle of workers’ freedom of movement and with the freedom to offer services.
Det gælder især muligheden for at lægge stillingsprofiler ud på arbejdsmarkedsformidlingernes søgemaskiner.
This affects, in particular, their ability to record job profiles in search engines for the labour market.
Det har nationale jobformidlere mulighed for, mens jobformidlere uden for medlemsstaten nægtes adgang hertil.
While national employment agencies are able to do this, agencies from outside the country are denied the necessary access.
EURES tilbyder ganske vist lignende tjenesteydelser, men kun for unionsborgere, og rækkevidden er mindre og derfor ofte ikke tilstrækkelig.
Similar services are offered by the European Employment Services (EURES) network but it serves only EU citizens, and its more limited reach means it is often insufficient.
Mener Kommissionen, at en sådan begrænsning af markedsadgangen er berettiget, og hvad kan ifølge Kommissionen retfærdiggøre en sådan begrænsning?
Does the Commission consider restriction of market access in this way to be justified, and what factors, in its view, could make it justifiable?
Er begrænsningen af adgangen til de nationale arbejdsformidlingstjenesters databaser for jobformidlere fra andre medlemsstater i overensstemmelse med direktivet om tjenesteydelser?
Is it permissible under the Services Directive to restrict access by employment agencies from other Member States to national employment services’ databases?
Kommissionen forpligtede sig i sin meddelelse om bekræftelse af arbejdstagernes fri bevægelighed (KOM(2010)0373) til at fjerne mobilitetshindringer.
The Commission in its communication entitled ‘Reaffirming the free movement of workers’ (COM(2010)0373) made a commitment to removing restrictions on mobility.
Betragter Kommissionen ovennævnte begrænsninger af markedsadgangen som en hindring for mobiliteten, og vil Kommissionen indlede skridt over for denne praksis, som er almindelig i nogle medlemsstater?
Does it regard the abovementioned restrictions of market access as restrictions on mobility, and will it take steps against current practice in certain Member States in this regard?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008686/2011
Question for written answer E-008686/2011
Om: Produktionsomkostninger for en GB data
Subject: Cost of producing one gigabyte of data
Kan Kommissionen bekræfte, at produktionsomkostningen for en GB data er i omegnen af 1 EUR.
Can the Commission confirm that the cost of producing one gigabyte of data is of the order of one euro?
I afkræftende fald, kan Kommissionen fortælle hvad produktionsomkostningen for 1 GB er?
If not, can the Commission say what the cost of producing 1 GB of data is?
Kommissionen har set på dataoverførsel i forbindelse med undersøgelse af roamingforordningen, og benyttede sig i den forbindelse af udgiftsoverslag fra BEREC (Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for elektronisk kommunikation).
The Commission has looked at data transmission in the process of the Roaming Regulation Review, where the Commission relied on cost estimates provided by BEREC (Body of European Regulators for Electronic Communications).
Der blev taget hensyn til følgende elementer ved vurderingen af omkostninger og fastsættelse af engros-lofter: a) tekniske omkostninger, der omfatter elementer som f.eks. adgang og opkaldsoriginering, transit, platforme (signalering) og terminering; b) salg og markedsføring, herunder forvaltning af engroskontrakter, fakturering af engros- og detailomkostninger, detailmarkedsføring; c) fælles omkostninger, som omfatter en del af de fælles omkostninger, f.eks. forvaltnings- og administrationsgebyrer.
The following elements were taken into account while assessing the cost and setting wholesale caps: (a) technical costs, which include items such as access and call origin, transit, platforms (signalling) and termination; (b) sales and marketing, which include wholesale contract management, wholesale and retail billing, retail marketing; (c) common costs, that include a share of common costs such as management fees and administrative charges.
Ifølge BERECs overslag varierer udgifter til mobildataroaming pr. megabyte fra 1,63 eurocent til 15 eurocent.
According to BEREC estimates, cost of roaming mobile data per megabyte ranges from 1.63 eurocents to 15 eurocents.
Der findes mere detaljerede oplysninger om særlige roamingomkostninger i rapporten »International Mobile Roaming Regulation« Http://berec.europa.eu/doc/BEREC/bor_10_58.pdf udarbejdet af BEREC (Sammenslutningen af Europæiske Tilsynsmyndigheder inden for elektronisk kommunikation).
More detailed information on specific roaming costs is available in BEREC's (Body of European Regulators for Electronic Communications) report on International Mobile Roaming Regulation http://berec.europa.eu/doc/berec/bor_10_58.pdf .
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008687/2011
Question for written answer E-008687/2011
Om: Faktiske omkostninger ved roaming
Subject: Actual roaming costs
Under henvisning til betragtning (81) i KOM(2011)0402 vil jeg gerne spørge, hvor høje de faktiske omkostninger for kommunikationsudbyderne ved roaming er?
In the light of Recital 81 in Commission proposal COM(2011)0402, how high are actual roaming costs for communications providers?