natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvor mange kontraktansatte forventes der at være beskæftiget i de respektive institutioner (herunder Tjenesten for EU's Optræden Udadtil) i 2011?
How many contract staff do the various institutions (including the EEAS) expect to be employing in 2011?
Hvilke beskæftigelsesgrupper omfatter øvrige ansatte?
Which employee categories count as ‘other servants’?
Hvor mange øvrige ansatte (for hver beskæftigelsesgruppe) var der beskæftiget i de respektive institutioner (Kommissionen (decentrale agenturer særskilt), EU‑Domstolen, Den Europæiske Revisionsret, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget, Den Europæiske Ombudsmand, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil) i 2009 og 2010?
How many ‘other servants’ (in each employment category) were employed in 2009 and 2010 in each institution — Commission (counting the decentralised agencies separately), European Court of Justice, European Court of Auditors, European Economic and Social Committee, Committee of the Regions, European Ombudsman, European Data Protection Supervisor and European External Action Service?
Hvor mange heraf bliver betalt over EU‑budgettet?
How many of these are paid out of the EU budget?
Hvor mange øvrige ansatte (for hver beskæftigelsesgruppe) forventes der at være beskæftiget i de respektive institutioner (herunder Tjenesten for EU's Optræden Udadtil) i 2011?
How many ‘other servants’ (in each employment category) do the various institutions (including the EEAS) expect to be employing in 2011?
Hvor mange selvstændige var der beskæftiget i institutionerne i 2009 og 2010?
How many ‘freelances’ did the institutions employ in 2009 and 2010?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003588/2011
Question for written answer E-003588/2011
Om: Afslag på de græske bankers kredit til landbrugskooperativerne
Subject: Discontinuation of loan funding by Greek banks to agricultural cooperative organisations
Ifølge en artikel i den græske presse har de indenlandske finansielle institutioner givet afslag på at give kredit til et hvilket som helst landbrugskooperativ.
According to articles in the Greek press, national financial institutions are scrapping the provision of loan funding, across the board, to all agricultural cooperative organisations.
Som begrundelse henvises der til revideringen af reguleringsrammen for driften af landbrugskooperativerne, som bliver fremstillet i lovforslag fra det græske ministerium for landdistriktsudvikling.
The excuse given for this is the review of the regulatory framework for the operation of agricultural cooperatives, as proposed in a draft law by the Ministry for Rural Development.
Efter omstruktureringen vil landbrugskooperativerne ikke længere have deres nuværende form, hvilket ligeledes skaber bekymring for leverandørerne, der derfor som betalingsmetode kræver kontant forudbetaling.
As a consequence of the restructuring, existing cooperative organisations will cease to exist in their present form — a situation giving rise to concern among suppliers, who are now asking for payments to be made in advance and in cash.
Hvad er Kommissionens holdning til de græske finansielle institutioners politik over for kooperativerne? —
What view does it take of the stance of Greek financial institutions towards cooperative organisations? —
Eftersom de græske landbrugere og producenter i bund og grund er ofre for denne udvikling, idet de befinder sig i en yderst vanskelig økonomisk situation og endvidere er forsvarsløse over for spekulative mellemmænd, hvilke beskyttelsesforanstaltninger vil Kommissionen da foreslå?
What protective measures can it propose, given that Greek farmers and producers are essentially the victims of this development, since they are in grave economic straits and are unprotected against the opportunism of middlemen?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003589/2011
Question for written answer E-003589/2011
Om: Støtte til og udvikling af socialøkonomien som et middel til at standse krisens økonomiske og sociale konsekvenser
Subject: Support and development of the social economy as a means of halting the economic and social consequences of the crisis
Der er ingen tvivl om, at socialøkonomien bør spille en endnu større rolle i den europæiske økonomi, særligt i en tid som denne med recessive betingelser og med både sociale og økonomiske konsekvenser.
The social economy undoubtedly has an even more significant role to play in the European economy, especially under the present conditions of depression and its consequences at social and economic level.
Oprettelsen af nye og langsigtede bæredygtige arbejdspladser, en forbedring af de sårbare og dårligt stillede samfundsgruppers adgang til arbejdsmarkedet, en orientering af økonomien i retning af bæredygtighed, støtte af den sociale, miljømæssige og teknologiske innovation, styrkelse af den sociale solidaritet og af den regionale samhørighed samt skabelsen af en bedre virksomhedskultur med mennesket i midten, hvilken kan opnås via alternative former for aktiviteter inden for de sociale virksomheder, er alle nødvendige forudsætninger for en bekæmpelse af fattigdom, forskelsbehandling og social udstødelse, samt for en styrkelse af udviklingen.
The creation of new jobs with long-term viability; improved access to the labour market for vulnerable and disadvantaged groups; the orientation of the economy towards sustainability; support for social, environmental and technological innovation; the strengthening of solidarity and regional cohesion; and the creation of a more people-centred corporate culture: all these developments, promoted through alternative forms of action by social enterprises, are necessary elements for combating poverty, discrimination and social exclusion and for stimulating growth.
Inden for disse rammer og i betragtning af behovet for at øge beskæftigelsen og styrke den »sociale markedsøkonomi« med produkter og tjenester af social karakter, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:
In this context, and given the need to increase employment and invigorate the ‘social market’ with products and services of a social nature, will the Commission say:
Er der medlemsstater, som har gennemført socialøkonomiske programmer med succes og opnået betydelige sociale resultater?
Are there Member States that have implemented social economy programmes successfully and with significant social results?
Har Kommissionen i bekræftende fald til hensigt at fremme en udveksling af god praksis mellem medlemsstaterne vedrørende indhold og målsætninger i handlingsplanerne for udvikling af iværksætterånden?
If so, does the Commission intend to promote the exchange of best practice among Member States, in connection with the content and targets of action plans for the development of social entrepreneurship?
Råder Kommissionen over en særlig metodik, eller anbefaler den konkrete »værktøjer« til at diagnosticere behovene i de lokale samfund?
Does it have a specific methodology or does it propose any specific ‘tools’ for identifying needs in local communities?
Anbefaler Kommissionen nogle særlige kriterier for udvælgelsen af de arbejdsløse?
Does it propose any specific selection criteria for unemployed people?
Hvilke områder — sektorer bør udviklingsprogrammerne for den sociale økonomi henvende sig til og have som målsætning for at sikre en etablering af nye og bæredygtige arbejdspladser på lang sigt og for at sikre en opgradering af erhvervskompetencerne hos de arbejdsløse, som deltager i programmerne?
Towards what sectors/industries should the social-economy growth programmes be primarily oriented and targeted, to ensure the creation of new jobs with long-term viability and to upgrade the vocational skills of the unemployed people who will be participating in these programmes?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003590/2011
Question for written answer E-003590/2011
Om: Det primære overskud i EU
Subject: Primary surpluses in the EU
Som bekendt bliver den offentlige gæld reduceret i forhold til BNP, når den nominelle BNP-vækst er højere end debitorrenten, når der er et primært overskud, som kan dække renterne, når der er betydelige indtægter fra privatiseringer, og når der ikke eksisterer skjult gæld eller forfald af gæld til statsejede virksomheder (DEKO).
As you are aware, public debt as a percentage of GDP decreases when the nominal increase in GDP is greater than the lending rate; when there are primary surpluses which will cover interest; when there is significant revenue from privatisation; and when there are no hidden debts or forfeitures of guarantees for the loan obligations of public corporations and organisations.
I betragtning af, at ud af de fire betingelser mangler de tre for Grækenlands tilfælde, mens det er tvivlsomt om de forventede beløb fra privatiseringer — udnyttelser vil lægge en dæmper på den samlede gælds dynamiske effekt, —
Given that: three of the four requirements are missing for Greece, and it is doubtful whether the sums expected from privatisation and exploitation of public property will mitigate the dynamics of the overall debt; —
den græske økonomi i henhold til den aktuelle situation vil være i recession i 2011, mens en positiv vækst, idet man altid går ud fra, at alt vil gå godt, vil være gældende for 2012, hvorimod den i 2014 ikke vil overstige niveauet på 2,5 %, —
according to current data, the Greek economy will be in a depression in 2011, and, always assuming that all goes well, positive growth rates will appear after 2012, but will not rise above 2.5 % until 2014; —
den gennemsnitlige udlånsrente på grundlag af støttemekanismen indtil 2014 vil være ca. 3,5 %, hvilket betyder, at renterne under støtteprogrammet til den græske økonomi vil belaste statsgælden, —
by 2014 the weighted average lending rate underlying the support mechanism will be roughly 3.5 %, bringing home the fact that throughout the duration of the support programme for the Greek economy, interest rates will place an increasing burden on the public debt; —
selv om vi godtager de positive udsigter til en positiv vækst fra 2012, hvilket er tvivlsomt i betragtning af de gældende omstændigheder, med hensyn til en reducering af statsgælden, forudsætter det et primært overskud på 6,5 %,
even if we assume positive prospects for positive growth rates from 2012 onwards, which is doubtful under present conditions, primary surpluses in the region of 6.5 % are necessary to reduce public debt.
bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:
Will the Commission say:
Hvilke EU‑medlemsstater, og i hvilken periode efter, at euroens fysiske tilstedeværelse på det internationale marked var blevet en realitet, har udvist et primært overskud på størrelse med eller større end 6 % af deres bruttonationalprodukt?
Which EU countries, over what period of time since the physical introduction of the euro on international markets, have shown primary surpluses equal to or exceeding 6 % of their gross domestic product?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003591/2011
Question for written answer E-003591/2011
Om: Klimaanlæg i motorkøretøjer
Subject: Motor vehicle air-conditioning systems
Det anbefales i meddelelsen om Fællesskabets strategi for nedbringelse af CO 2‑ emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer (KOM(2007)0019), at der fastsættes minimumskrav for motorkøretøjers brændstoføkonomi.
The Commission communication concerning the Community Strategy to reduce CO 2 emissions from passenger cars and light commercial vehicles (COM(2007)0019) recommends setting minimum energy efficiency requirements for cars.
Et sådant initiativ bør bidrage til den bredere målsætning om at begrænse CO 2‑ emissionerne fra nye køretøjer til et gennemsnit på 120 g CO 2 /km.
This initiative should contribute to the broader objective of limiting CO 2 emissions from new vehicles to an average of 120 g per kilometre.
I øjeblikket figurerer det ekstra brændstofforbrug og CO 2‑ emissionerne som følge af anvendelsen klimaanlæg i køretøjer ikke blandt de officielle data, som bilfabrikanterne udleverer.
At present, the additional fuel consumption and CO 2 emissions generated by the use of air-conditioning in vehicles are not included in the official figures supplied by manufacturers.
Det fremgår imidlertid af undersøgelser, at anvendelsen af klimaanlæg i køretøjer kan udgøre mellem 5 % og 15 % af et standardkøretøjs årlige brændstofforbrug.
However, research has shown that the use of air-conditioning in vehicles may account for 5 % to 15 % of a standard vehicle’s annual fuel consumption.
Der er følgelig grund til at informere bilisterne om brændstofforbruget i forbindelse med anvendelsen af klimaanlæg.
Drivers should therefore be informed of the consumption associated with the use of air-conditioning systems.
Agter Kommissionen at tage et initiativ omkring brændstoføkonomien for klimaanlæg i køretøjer, idet man også inddrager brændstofbesparende teknologier som f.eks. solafskærmningsruder?
Does the Commission intend to develop an initiative relating to the energy efficiency of vehicle air-conditioning systems which also takes account of technologies making it possible to reduce the use of such systems, including solar control windows and windscreens?
Har den til hensigt at indføre øvre grænser for emissioner, som skal overholdes på mellemlang sigt, hvad angår disse klimaanlæg?
Does it plan to introduce maximum emissions limits — to be achieved in the medium term — for such air-conditioning systems?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003592/2011
Question for written answer E-003592/2011
Om: Kontrol med fisk og andre havprodukter fanget i det nordvestlige Stillehav
Subject: Monitoring of fish and other sea products fished in the north-west Pacific
De radioaktive udslip ved Fukushima-værket forværres.
Radioactive leaks from the Fukushima nuclear plant are worsening.
Mens visse grøntsager og mælk er ramt af forbud i 74 præfekturer omkring atomkraftværket, overvåges fisk og bløddyr også, idet de kan være kontamineret af afsætninger fra atmosfæren og radioaktivt flydende affald i kystfarvandene og højsøfarvandene i det nordvestlige Stillehav.
While the marketing of milk and some green vegetables has been prohibited in 74 prefectures around the nuclear site, fish and shellfish are also being monitored, since they are susceptible to contamination by atmospheric inputs and radioactive liquid discharges into coastal waters and the open sea in the north-west Pacific.
Hvad angår fiskeriaktiviteter, er dette område det mest produktive i verden.
This is the most productive fishing ground in the world.
Det udnyttes af flåderne fra Japan, Kina, Sydkorea, Taiwan og Rusland.
It is exploited by fleets from Japan, China, South Korea, Taiwan and Russia.
Der drives i øvrigt meget ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri dér.
Illegal fishing, which is undeclared and unregulated, is also very active.
Forbrugerne er derfor udsat for en risiko.
There are consequently risks to consumers.
Agter Kommissionen at styrke kontrollen med fiskeressourcer fra lande, der fisker i den nordvestlige del af Stillehavet eller forarbejder produkter fra dette område?
Does the Commission intend to step up the monitoring of fishery resources from countries that fish in the north-west Pacific or process products from that area?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003593/2011
Question for written answer E-003593/2011
Om: Risici ved lavenergipærer
Subject: Hazardous low-energy light bulbs
Det fremgår af nylige undersøgelser foretaget af to velrenommerede franske organer, komitéen for forbrugersikkerhed (CSC) og miljø- og energistyringsagenturet (ADEME), at der er ikke‑ubetydelige risici forbundet med anvendelsen af lavenergipærer (kompaktlysstofrør), der skal erstatte alle pærer i Europa inden 2012.
Recent studies carried out by the Consumer Safety Commission (CSC) and the Environment and Energy Management Agency (ADEME) — two French bodies renowned for their expertise — have shown that low-energy light bulbs, which are to replace all light bulbs in Europe by 2012, bear considerable risks.
Der er blevet peget på en risiko, derved at disse pærer udsender forholdsvis kraftige radiostråler, som i umiddelbar nærhed overstiger de tilladte tærskler (27 volt pr. meter) i det højfrekvente område.
The strong radio waves emitted by the bulbs mean that, in the higher frequency range, the permitted limit values (27 volts/metre) are exceeded in the immediate vicinity.
Det er nødvendigt at holde ca. en meters afstand for at opleve de sædvanlige værdier (ca. 0,2 volt pr. meter).
The values only return to normal (about 0.2 V/m) at a distance of about one metre.
Men hvad så med læse‑ og skrivebordslamper?
This is a problem in the case of bedside and desk lamps.
Der er desuden en risiko, hvis disse pærer går i stykker, for glasrøret indeholder en luftart med et højt indhold af kviksølv, som er et giftigt metal.
Another danger arises if the bulbs are broken since the glass tube contains a gas with a high mercury content (a toxic metal).
Det anbefales derfor at træffe en række sikkerhedsforanstaltninger for at undgå enhver kontakt med huden og enhver indånding af luftarten.
Multiple precautions must therefore be taken to avoid any skin contact, or any inhalation of the gas.
Endelig anses disse pærer for farligt affald, som bør deponeres i genvindingsanlæg eller indleveres til sælgeren.
The bulbs are considered to be dangerous waste and should therefore be recycled separately or returned to the seller.
Har Kommissionen kendskab til disse undersøgelser?
Is the Commission aware of these studies?
Agter Kommissionen at gennemføre andre undersøgelser for at nå til en afklaring af disse foruroligende oplysninger?
Does it intend to carry out further studies in order to confirm this disconcerting information?
Kunne Kommissionen udsætte kravet om, at alle pærer skal udskiftes i 2012, indtil påstandene om lavenergipærernes sikkerhed er fuldt belyst?
Should it not postpone the obligation to replace all light bulbs in 2012 until the claims made about the safety of low-energy light bulbs have been fully investigated?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003594/2011
Question for written answer E-003594/2011
Om: Bekæmpelse af vandknaphed og tørke
Subject: Fight against water shortages and drought
Kommissionen offentliggjorde den 21. marts en rapport om medlemsstaternes fremskridt med hensyn til bekæmpelse af vandknaphed og tørke.
On 21 March 2011, the Commission published a report on the progress made by Member States in their fight against water shortages and drought.
En stor del af det sydlige Europa oplevede vandknaphed i 2009 og 2010 og begrænsede vandressourcer som følge af mindre nedbør.
In 2009 and 2010, large parts of southern Europe suffered from water shortages as water resources were limited by a decrease in rainfall.
Den Tjekkiske Republik, Cypern og Malta har erklæret, at de til stadighed bør tage højde for dette problem.
The Czech Republic, Cyprus and Malta declared that the problem was permanent.
Fem medlemsstater (Spanien, Frankrig, Ungarn, Portugal og Det Forenede Kongerige) har rapporteret om tørke og regnmængder på under gennemsnittet på lang sigt, og fire medlemsstater (Frankrig, Nederlandene, Rumænien og Sverige) har oplevet stedvis vandmangel.
Five Member States (Spain, France, Hungary, Portugal and the United Kingdom) reported droughts and rainfall levels below the long-term average, and four Member States (France, the Netherlands, Romania and Sweden) had to face punctual water shortages in certain areas.
Balancen mellem vandbehovet og vandressourcerne har således nået en kritisk tærskel i en lang række europæiske regioner, og tendensen i klimaændringerne vil forværre situationen yderligere.
The balance between water requirements and resources has thus reached a critical point in many regions in Europe, and ongoing climate change may make the situation worse.
Frem til 2050 vil hovedparten af de europæiske regioner opleve et moderat eller kraftigt vandstress i stor udstrækning som følge af en ikkebæredygtig udvinding, der forstærkes af virkningerne af klimaændringerne.
By 2050, most European regions will face moderate or severe water stress, mainly caused by unsustainable water consumption levels and exacerbated by the effects of climate change.
Hvilke initiativer agter Kommissionen på baggrund af den større revision af vandpolitikken, som er planlagt i 2012, at tage for at sikre, at alle borgere uden undtagelse nyder den grundlæggende ret til adgang til vand og sanitet?
With regard to the major review of water policy planned for 2012, what initiatives does the Commission intend to launch in order to ensure that all Europeans, without exception, benefit from the basic right to access to water and a sewage system?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003595/2011
Question for written answer E-003595/2011
Om: Faktiske økonomiske omkostninger i forbindelse med genetisk modificerede organismer
Subject: Real economic cost of GMOs
Dyrkning af transgene arter i nærheden af konventionelle afgrøder er forbundet med ekstra omkostninger for at forhindre genetisk spredning og smitte.
The cultivation of GM crops near conventional crops leads to additional costs to avoid dissemination and genetic contamination.
Disse ekstra omkostninger påhviler udelukkende landbrugere, der ikke dyrker GMO.
This additional cost is fully borne by non-GMO farmers.
En officiel undersøgelse gennemført inden for rammerne af det europæiske forskningsprogram Co-Extra http://www.coextra.eu/pdf/report1472.pdf. vurderede i 2009, at disse ekstra omkostninger og sporingsmekanismerne forhøjede prisen på konventionelle fødevarer med 13 %.
An official study carried out by the Co-Extra European research programme http://www.coextra.eu/pdf/report1472.pdf in 2009 estimated that these additional costs and traceability mechanisms increased the price of conventional foodstuffs by 13 %.
Det lader ifølge foreningen Les Amis de la Terre - Europe http://www.foeeurope.org/download/Socio_economic_effects_gmos_FoEEbriefing_Mar2011.pdf. nu imidlertid til, at denne stigning er blevet voldsomt undervurderet.
However, according to the association Friends of the Earth Europe http://www.foeeurope.org/download/Socio_economic_effects_gmos_FoEEbriefing_Mar2011.pdf , this increase is currently largely under-estimated.
Agter Kommissionen at tage højde for de faktiske socioøkonomiske omkostninger ved GMO i konsekvensanalyserne?
Does the Commission intend to take the real socioeconomic costs of GMOs into account in impact assessments?
Agter Kommissionen at anspore medlemsstaterne til at anvende princippet om, at forureneren betaler, og at overføre udgifterne til beskyttelsesforanstaltninger mod spredning til landbrugere, der dyrker GMO?
Does it intend to encourage Member States to apply the polluter-pays principle and make GMO farmers pay the cost of protection measures against dissemination?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-003596/2011
Question for written answer E-003596/2011
Om: Afslutningen af arbejdet ved de internationale krigsforbrydertribunaler for henholdsvis det tidligere Jugoslavien og Rwanda
Subject: Completing the work of the tribunals for the former Yugoslavia and Rwanda
Mere end 16 år efter oprettelsen af de to "ad hoc"-krigsforbrydertribunaler for henholdsvis det tidligere Jugoslavien og Rwanda som svar på de forfærdelige krænkelser af menneskerettighederne og international folkeret, der blev begået under de to krige, er der fortsat snesevis af sager, der skal undersøges, og mange personer, der er anklaget for yderst alvorlige forbrydelser, er stadig på fri fod.
More than 16 years after the ad hoc Tribunals for the former Yugoslavia and Rwanda were set up in response to the terrible violations of human rights and humanitarian law committed in the two conflicts, there are still dozens of cases outstanding and many people who are accused of very serious crimes are still free.
De to tribunaler arbejder i et yderst højt tempo, hvilket er meget anstrengende for deres personale, som i den senere tid (navnlig i ICTY) er begyndt at sige op i et alarmerende tempo.
the two tribunals are working at a very intense and exhausting pace for their staff, who have recently started to be dismissed, especially from the ICTY, at an alarming rate.