natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det ærede parlamentsmedlem henviser sandsynligvis til den mulighed, at Kommissionen i forbindelse med den revision af EF-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren, som der inden for de kommende uger skal vedtages en meddelelse om, vedtager en bagatelregel for øer, hvortil/fra der kun er meget lidt trafik.
The Honourable Member is very probably referring to the possibility that the Commission adopt a de minimis rule for islands with a low volume of traffic, as part of its revision of the Community guidelines on State aid for maritime transport, which should result in the adoption of a communication in the coming weeks.
Eventuel vedtagelse af en bagatelregel, der skal gælde for små øer som omtalt i Kommissionens hvidbog af 12. december 2001 ( Den europæiske transportpolitik frem til 2010 — de svære valg ) KOM(2001) 370 endelig udg. , har netop været genstand for en dybtgående undersøgelse som led i drøftelserne om ovennævnte nye meddelelse om statsstøtte.
When the abovementioned communication was discussed this June, serious consideration was given to the possibility of adopting a de minimis rule for small islands , as already announced in the Commission's White Paper of 12 September 2001 ( European transport policy for 2010: time to decide ) COM(2001) 370 final. .
2004/C 33 E/187
2004/C 33 E/187
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1889/03
WRITTEN QUESTION P-1889/03
Kan Kommissionen redegøre for alle interne undersøgelsesrapporter, der er modtaget siden september 1999 vedrørende Eurostat?
Would the Commission give details of all internal audit reports received concerning Eurostat since September 1999?
Kan Kommissionen også redegøre for, hvad der siges om Eurostat i disse rapporter?
Would the Commission also give details outlining what was said in these documents with regards to Eurostat?
Som led i opfølgningen af dechargen for 2001 og efter anmodning fra Parlamentet forelagde Kommissionen den 16. maj 2003 Budgetkontroludvalgets sekretariat i henhold til rammeaftalen om fremsendelse af fortrolige dokumenter til Parlamentet seks interne revisionsberetninger, som Eurostats interne revisionstjeneste havde udarbejdet i perioden 1999-2002.
On 16 May 2003, as part of its follow-up to the 2001 discharge and at Parliament's request, the Commission sent the secretariat of the Committee on Budgetary Control (Cocobu) six internal audit reports drawn up by Eurostat's internal audit service over the period 1999-2002, in accordance with the rules laid down in the framework agreement on the transmission of confidential documents to Parliament.
Den 9. juli 2003 noterede Kommissionen sig to rapporter, som dens tjenestegrene havde udarbejdet om finansforvaltningen og kontrollen i Eurostat.
On 9 July 2003 the Commission took note of two reports from its departments concerning financial management and control at Eurostat.
Den ene rapport indeholder GD Budgets analyse af de revisionsberetninger, som er udarbejdet af Eurostats interne revisionstjeneste.
The first is an analysis by DG Budget of the audit reports produced by Eurostat's Internal Audit Capability (IAC).
I denne rapport, der var blevet bestilt af Kommissionen den 21. maj 2003, analyseres Eurostats finansforvaltnings- og kontrolsystemer og opfølgningen af de interne revisionsberetninger med henblik på overholdelse af finansforordningen.
Ordered by the Commission on 21 May 2003 and sent to Cocobu on 11 July, the report analyses Eurostat's financial management and control systems and the action taken on internal audit reports from the point of view of compliance with the Financial Regulation.
Den interne revisionsberetning blev forelagt for Kontoret for Bekæmpelse af Svig (OLAF).
The IAS report has been forwarded to the European Anti-Fraud Office (OLAF).
Endelig har Eurostat for ganske nylig (den 8. juli 2003) udarbejdet en analyse af visse aspekter af programmet Sup Com.
Finally, on 8 July 2003, Eurostat completed an analysis of certain aspects of the SUPCOM programme.
I overensstemmelse med artikel 7, stk 1, i forordning 1073/1999 blev denne rapport forelagt for OLAF den 22. juli 2003.
This report was sent to OLAF on 22 July 2003 under Article 7(1) of Regulation 1073/1999.
Kommissionen ønsker at sikre, at de igangværende undersøgelser beskyttes.
The Commission wishes to ensure that ongoing investigations are protected.
2004/C 51 E/174
2004/C 51 E/174
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1904/03
WRITTEN QUESTION P-1904/03
Om: Forøgelse af Grækenlands statsgæld
Subject: Increase in Greek public debt
Kan Kommissionen forklare, hvad der er årsagen til denne drastiske forøgelse af Grækenlands statsgæld?
Can the Commission explain the reasons for this sharp increase in the Greek Government's debt?
Er der tale om statsgarantier til forskellige organisationer (hvilke organisationer og hvor store beløb), eller er der optaget nye lån?
Was it caused by state guarantees to various organisations (which organisations and how much) or by fresh loans?
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe i samarbejde med den græske regering?
What measures are being envisaged by the Commission in cooperation with the Greek Government?
Kommissionen overvåger nøje udviklingen i den græske økonomi, da Grækenlands gæld er blandt de største gældsposter i EU.
The Commission is closely monitoring the developments in the Greek Government finances as the debt ratio of Greece is among the highest in the Union.
Faktisk har Kommissionen gentagne gange understreget behovet for mere målrettede politiske tiltag for at mindske statsgælden, der er opstået på grund af adskillige års stærk stigning i produktionsvæksten i den græske økonomi.
In fact, the Commission has repeatedly stressed the need for more decisive policy actions aiming at a rapid reduction in the government debt, given the strong real output growth enjoyed by the Greek economy for several years.
I statsbudgettet for 2003 og stabilitetsprogrammet for 2002 er statsgælden fastsat til at svare til 171,05 mia. EUR, hvorimod statens konsoliderede bruttogæld er beregnet til 150,4 mia. EUR, som repræsenterer 100,2 % af bruttonationalproduktet (BNP).
In the 2003 State Budget and the 2002 Stability programme the central government debt is projected to be equal to EUR 171,05 billion, whereas the general government consolidated gross debt is estimated to be EUR 150,4 billion, representing 100,2 % of the gross domestic product (GDP).
Ifølge Kommissionens prognoser fra foråret forventes Grækenlands gældskvote at ligge på 101 % af bruttonationalproduktet i slutningen af 2003.
According to the Commission Spring forecasts, the Greek general government debt ratio is projected to stand at 101 % of GDP at the end of 2003.
Med hensyn til statsgarantierne for forskellige organisationer bør det noteres, at de ikke medregnes i statsgælden, medmindre de benyttes.
Concerning the state guarantees to various organisations, it should be noted that they are not counted in the general government debt unless they are called.
For at vurdere statsgælden er det relevant at se på niveauet af statens konsoliderede bruttogæld i slutningen af året og udviklingen af gældskvoten i forhold til BNP.
In order to assess the government indebtedness, what is relevant is the level of the general government consolidated gross debt at the end of the year and the evolution of the debt to GDP ratio.
Da Grækenlands gældskvote er påvirket af flere faktorer (f.eks. den primære balance, omfanget af den nominelle BNP-vækst og andre styrende faktorer, herunder finansielle transaktioner og privatiseringsindtægter), giver resultaterne af gennemførelsen af budgettet samt statens låntagning i første kvartal af året ikke en pålidelig indikation af Grækenlands gældskvote i slutningen af året.
As the general government debt ratio is influenced by several factors (like the primary balance, the rate of growth of nominal GDP and other autonomous factors including financial operations and privatisation proceeds), the results from the implementation of the budget as well as the level of borrowing of the State in the first quarter of the year do not give a reliable indication on the government debt ratio at the end of the year.
Da kvartalsregnskaberne ikke er til rådighed endnu, er det ikke muligt at undersøge årsagerne til den observerede forøgelse af statsgælden.
As quarterly government accounts are not yet available, checking the reasons of the observed increase is not possible.
Stigningen i regeringens låntagning i første kvartal af 2003 er ikke nødvendigvis ensbetydende med uventede overskridelser af niveauet for gældskvoten i forhold til BNP i slutningen af året.
However, the observed increase in the central government borrowing in the first quarter of 2003 does not necessarily indicate unexpected overruns in the level of the general government debt to GDP ratio at the end of the year.
Faktisk kan den — som det muligvis er tilfældet her — afspejle en forhåndsbestemt lånestrategi baseret på bestemte markedsbetingelser, og derfor kan en normalisering af låneprofilen i løbet af året ikke udelukkes.
In fact, as it might be the specific case, it may reflect a front-loaded borrowing strategy based on certain market conditions and therefore a normalisation of the borrowing profile in the course of the year should not be excluded.
2004/C 33 E/192
2004/C 33 E/192
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1909/03
WRITTEN QUESTION P-1909/03
Finder Kommissionen, at den strikse politik, som den flamske forvaltning fører for Natura 2000-områder beliggende i det flamske økologiske netværk VEN er forenelig med Natura 2000-direktivet?
In the view of the Commission, can the rigid policy of the Flemish government on Natura 2000 areas situated in the VEN (Flemish Environmental Network) be reconciled with the provisions of the Natura 2000 directive?
Den flamske politik er baseret på en lang række påbud og forbud, som på den ene side savner tilstrækkelig og tilpasset kompensation, og som på den anden side ikke tager hensyn til de samfundsøkonomiske funktioner.
The Flemish policy is based on a whole series of orders and prohibitions, with inadequate and inappropriate compensation, which furthermore take no account of socio-economic factors.
Etableringen af to parallelt eksisterende netværksstrukturer i Flandern — en flamsk og en europæisk — giver anledning til en del nytteløs forvirring og flere formålsløse komplikationer.
The existence of two parallel network structures in Flanders — one Flemish and one European — causes a great deal of unnecessary confusion and complication.
I praksis har det vist sig, at langt størsteparten indgår i det økologiske netværk VEN og naturbeskyttelsesnetværket IVON eller i naturforbindelsesområderne.
In practice it seems that an excessively large part is incorporated in the VEN, the IVON (Integraal Verwevings- en Ondersteunend Netwerk, Integrated Interrelation and Support Network) or the nature association areas.
De flamske myndigheder har da også ved tilpasningen af naturdekretet i slutningen af 1997 været meget omhyggelige med så vidt muligt at få de to områder til at overlappe hinanden.
In implementing the Nature Decree of late 1997 the Flemish government therefore took care to ensure that the two types of area overlapped as much as possible.
Er det acceptabelt, at der føres to forskellige former for politik på områder, hvor der forekommer overlapninger?
Is it sensible for two different types of policy to be implemented in areas where there are overlaps?
Der hersker derfor forvirring blandt de flamske borgere og stor utilfredshed i landdistrikternes befolkning, som identificerer Natura 2000 med de flamske myndigheders smålige politik.
The result is that there is confusion among the Flemish public and great dissatisfaction among the rural population, who associate Natura 2000 with the patronising policy of the Flemish government in the VEN.
Hvad er Kommissionens holdning med hensyn til foreneligheden mellem den flamske politik for økologiske netværk og bestemmelserne i Natura 2000-direktivet?
What is the Commission's view of the compatibility of the Flemish policy on environmental networks with the Natura 2000 directive?
Oprettelsen af Natura 2000 , et sammenhængende europæisk økologisk net af særlige bevaringsområder, er et vigtigt redskab til opfyldelse af dette mål.
The creation of Natura 2000 , a coherent European ecological network of special areas of conservation, is an important tool to achieve this objective.
Nationale eller regionale net af beskyttede områder, som f.eks. det flamske miljønet, er vigtige supplementer til det europæiske Natura 2000 -net, da flere lokale og regionale naturbevaringsaspekter herved integreres i det større hele.
National or regional networks of protected areas such as the Flemish Environmental Network represent important complements to the European Natura 2000 network, as they allow to integrate more local and regional aspects of nature conservation.
Hverken habitatdirektivet eller fugledirektivet begrænser medlemsstaternes ret til at indføre strengere beskyttelsesforanstaltninger end fastsat i direktiverne selv.
Neither the Habitats Directive nor the Birds Directive foresee any restrictions as to Member States introducing stricter protective measures than those provided for under these Directives.
Efter habitatdirektivet har medlemsstaterne klart ansvaret for at forvalte Natura 2000-områder.
The provisions of the Habitats Directive clearly make Member States responsible for the management of Natura 2000 sites.
Forvaltningen af regionale og nationale net henhører derfor klart under national eller regional kompetence.
The responsibility for the management of regional and national networks is a fortiori a matter of national or regional competence.
2004/C 51 E/177
2004/C 51 E/177
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1924/03
WRITTEN QUESTION P-1924/03
Om: Overtrædelse af aftalen mellem Schweiz og EU om godstransport og personbefordring, indgået den 21. juni 1999
Subject: Violation of the agreement signed by Switzerland and the EU on 21 June 1999 on the transport of goods and passengers
Det schweiziske Forbundsråd indførte med en forordning af 20. september 2002 en ordning for fortrinsbehandling for en del af den interne tunge trafik.
The Swiss Federal Council established, by decree of 20 September 2002, a preferential treatment scheme for part of domestic HGV traffic.
Takket være disse bestemmelser kan schweiziske køretøjer, enten direkte eller fra det sydlige Schweiz, som har den krævede tilladelse og er forsynet med et mærke (et gult S på rød bund), undgå rastepladserne ved Sankt Gotthard og Sankt Bernhard (som er obligatoriske for alle andre køretøjer) og køre direkte til tunnelen, hvormed ventetiden nedsættes betydeligt.
Thanks to these rules, Swiss vehicles travelling to or from southern Switzerland with a special authorisation and a yellow S sign on a red background can avoid the St Gotthard and St Bernard stopping areas (compulsory for all vehicles) and gain direct access to the tunnel, thereby considerably reducing waiting time.
Desuden behøver disse køretøjer ikke at respektere den alternerende ensretning i Sankt Bernhard-tunnelen (som om de ikke var berørt af sikkerhedsproblemerne).
Moreover, these vehicles are not required to comply with the alternate one-way system in the St Bernard tunnel (as if safety problems did not apply to them).
De schweiziske transportvirksomheder kan således nyde godt af denne forskelsbehandling, ikke kun for den interne trafiks vedkommende, men i vid udstrækning også i forbindelse med direkte transport til Italien eller det nordlige Europa, idet der ikke er nogen effektiv kontrol med lastens destination.
Swiss drivers can in fact take advantage of this preferential treatment with regard not only to domestic travel, but also — in most cases — to travel to Italy and northern Europe since there is no actual check on the destination of the goods.
Kort sagt kan de schweiziske transportvirksomheder gennemføre transporter til Italien med en gennemsnitlig tidsbesparelse på mellem fire og otte timer for hver kørsel.
In other words, Swiss hauliers travelling to Italy can save an average of 4-8 hours on each journey and plan their work programme in excellent conditions while respecting delivery times.
På denne måde kan de bedre planlægge deres arbejde og overholde de fastsatte tider.
Moreover, EU road hauliers wishing to deliver goods to southern Switzerland cannot possibly compete with local carriers since they do not enjoy the same advantages.
Endvidere kan vognmændene fra EU i det sydlige Schweiz ikke konkurrere med de lokale transportvirksomheder, idet de ikke er omfattet af undtagelsesbestemmelserne.
Does the Commission not consider that this decree is contrary to the EU-Switzerland agreement of 21 June 1999 OJ L 114, 30.4.2002, p.
Finder Kommissionen ikke, at med denne forordning overtrædes aftalen mellem Schweiz og EU om godstransport og personbefordring, som blev indgået den 21. juni 1999 EFT L 114 af 30.4.2002, s. 91 . , især artikel 32, som forbyder direkte eller indirekte forskelsbehandling på grundlag af transportvirksomhedens nationalitet, køretøjets indregistreringssted eller transportens oprindelses- og/eller bestemmelsessted ?
91 . on the transport of goods and passengers, in particular Article 32 thereof, which prohibits direct and indirect discrimination on grounds of the carrier's nationality, the vehicle's place of registration or destination?
Den særordning i det schweiziske Forbundsråds forordning af 20. september 2002, som det ærede medlem henviser til, gælder kun for visse ikke-grænseoverskridende dele af trafikken inden for de schweiziske grænser, og der fastsættes en bøde på minimum 500 CHF for misbrug af S -mærket.
The Swiss Federal Ordinance of 20 September 2002 referred to by the Honourable Member lays down a special scheme for certain domestic transport operations within Switzerland only and imposes a minimum fine of 500 Swiss francs for misuse of the S sign.
Derfor nyder schweizisk import- og eksporttrafik ikke godt af S-ordningen.
Swiss hauliers importing and exporting goods do not benefit from the S scheme.
Ifølge Kommissionens oplysninger udfører det schweiziske politi grundig kontrol med ordningen, hvilket sammen med de store bøder garanterer en streng håndhævelse af forordningen.
According to the information available to the Commission, the Swiss police carry out rigorous checks which, together with the high fine, mean that the regulations are strictly adhered to.
Kommissionens tjenestegrene har undersøgt denne forordning og er kommet frem til, at der ikke synes at være tale om forskelsbehandling i henhold til aftalen mellem EU og Schweiz om landtransport, eftersom de schweiziske transportvirksomheder, som beskæftiger sig med grænseoverskridende trafik, påvirkes på samme måde af S-ordningen som transportvirksomheder fra EU-landene.
The Commission has examined the regulations and concluded that there does not seem to be any discrimination within the meaning of the Agreement between the Community and Switzerland on land transport since Swiss hauliers carrying out cross-border haulage are affected by the S scheme in the same way as EU hauliers.
Desuden gælder aftalen mellem EU og Schweiz ikke for intern trafik i Schweiz (artikel 2, stk. 1 i aftalen).
In addition, the Agreement between the Community and Switzerland does not apply to Swiss domestic traffic (Article 2(1) of the Agreement).
Denne trafik er følgelig ikke omfattet af aftalen.
This haulage is therefore not covered by the Agreement.
Det fastslås i øvrigt, at S-ordningen kun gælder ca. 23 % af året.
Furthermore, the Ordinance specifies that the S scheme applies only for about 23 % of the year.
I denne periode nyder ca. 15 % af lastvognene godt af ordningen, hvilket betyder, at det på årsbasis kun er mellem tre og fem procent af lastvognstrafikken, der har fordel af forordningen.
During that period, about 15 % of lorries benefit from the scheme, the proportion of lorries which benefit from the S scheme during the year as a whole therefore being 3 to 5 %.
Det bør ligeledes bemærkes, at den alternerende ensretning i Sankt Bernhard-tunnelen også gælder for den tunge trafik, der bærer S-mærket.
It should also be pointed out that the alternating one-way traffic flow in the St Bernard tunnel also applies to heavy goods vehicles displaying the S sign.
2004/C 51 E/179
2004/C 51 E/179
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1932/03
WRITTEN QUESTION P-1932/03
Det fremgår af forskellige informationskilder, at Grækenland fortsat tolererer adfærd, som den, der er beskrevet i artikel 2 i Kommissionens afgørelse af 11. december 2002 om Olympic Airways.
Various sources allege that Greece continues to tolerate conduct such as that set out in Article 2 of the Commission Decision of 11 December 2002 on Olympic Airways.
Hvad har Kommissionen gjort efter december 2002 for at sikre, at Grækenland og Olympic Airways ophører med en sådan adfærd (som f.eks. at det tolereres, at der vedvarende ikke sker betaling af socialsikringsbidrag osv.)?
What action has the Commission taken since December 2002 to ensure that Greece and OA put an end to such conduct (e.g. tolerance of persistent non-payment of social security contributions, etc.)?
Den 11. december 2002 traf Kommissionen ganske rigtigt en negativ beslutning, der var rettet til Grækenland og vedrørte den statsstøtte, der var blevet ydet luftfartselskabet Olympic Airways.
On 11 December 2002, the Commission indeed adopted a decision against Greece for State aid granted to Olympic Airways.
I beslutningen konkluderedes det, at den støtte, som den græske stat tidligere havde ydet, og som Kommissionen havde givet tilladelse til i 1998, ikke var forenelig med EF-traktatens bestemmelser, fordi de dertil knyttede betingelser ikke var blevet overholdt; det blev også fastslået, at Olympic Airways havde nydt godt af nye ulovlige støtteforanstaltninger.
The Decision concluded that State aid previously granted by Greece and authorised by the Commission in 1998 was incompatible with the EC Treaty as the relevant conditions had not been met; it also found that Olympic Airways had been receiving new unlawful aid.
Den græske regering modtog den 13. december 2002 underretning om Kommissionens beslutning.
The Greek Government was informed of the Commission Decision on 13 December 2002.
Grækenland havde to måneder til at tilbagesøge beløbene af den støtte, der var uforenelig med traktaten og dermed ulovlig.
The Greek authorities were given two months in which to recover the incompatible and unlawful aid.
Denne frist udløb den 13. februar 2003.
That period expired on 13 February 2003.
Ud over denne forelæggelse for Domstolen fortsætter Kommissionen regelmæssigt med at henlede den græske regerings opmærksomhed på de forpligtelser, som den skal opfylde i henhold til Kommissionens beslutning af 11. december 2002.
In addition to this legal action, the Commission continues to remind the Greek Government at regular intervals of its obligations under the Commission Decision of 11 December 2002.
2004/C 33 E/193
2004/C 33 E/193
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1934/03
WRITTEN QUESTION P-1934/03
Om: Fremtidsudsigterne for Life-instrumentet
Subject: Prospects for LIFE
Kommissionens Generaldirektorat for Miljø har for nylig på sin hjemmeside http://www.europa.eu.int/comm/environment/nature/natura.htm. offentliggjort den endelige rapport fra arbejdsgruppen om habitatdirektivets artikel 8 om finansiering af Natura 2000.
The Directorate-General for Environment recently published on its website http://europa.eu.int/comm/environment/nature/natura_articles.htm. the final report of the Expert Group on the financing of the Natura 2000 network (Article 8 of the Habitats Directive).
Selv om evalueringen af omkostningerne kan gøres mere præcis, er de store institutionelle retningslinjer fastlagt, idet der fra 2006 er anmodet om, at omkostningerne fordeles mellem de forskellige fællesskabsinstrumenter (EFRU, EUGFL osv.) og et specifikt finanseringsinstrument.
The cost estimate may well be adjusted, but the major institutional guidelines have been set down with a request that, after 2006, the cost be shared between the various Community funds (ERDF, EAGGF, etc.) and a separate financial instrument.