natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efter indkaldelse af forslag er der udvalgt 6 projekter, der involverer 9 EU‑medlemsstater (FR, IT, PT, BE, RO, GR, CY, UK, NL).
Following a call for proposals, six projects have been awarded involving nine EU Member States (FR, IT, PT, BE, RO, GR, CY, UK, NL).
Projekterne vedrørte enten indførelse af et alarmsystem for forsvundne børn i de medlemsstater, som ikke har et sådant system, eller samarbejde mellem nabolande, som allerede har et varslingssystem for forsvundne børn.
The projects consisted either of establishing a child alert mechanism in those Member states which do not have one or in establishing cooperation mechanisms amongst neighbouring countries already having a child alert mechanism.
Resultaterne af fire projekter, herunder god praksis for effektiv gennemførelse af alarmsystemer for forsvundne børn, blev forelagt for medlemsstaterne den 26. maj 2011 ved konferencen om »en europæisk indsats til gavn for forsvundne børn og behovet for et børnevenligt retssystem«, der var organiseret af Kommissionen sammen med det ungarske formandskab med støtte fra Missing Children Europe.
The results of four projects, including best practices for effective implementation of child alert systems, were presented to the Member States on 26 May 2011 at the conference on ‘European responses to missing children and the need for child-friendly justice’ organised by the Commission together with the Hungarian presidency and with the support of Missing Children Europe.
Der er hidtil indført et alarmsystem for forsvundne børn i 10 medlemsstater.
To date a child alert system is in place in 10 Member States.
Kommissionens målsætning går ud på, at der skal indføres et sådant system i alle EU's medlemsstater.
The Commission's objective is to make sure that such a system is established in all EU Member States.
Den vil derfor fortsat støtte medlemsstaterne gennem udveksling af god praksis på dette område.
In this respect the Commission will continue to support the Member States in their efforts through exchange of best practices.
Den 15. februar 2007 vedtog Kommissionen en en beslutning, der forpligter medlemsstaterne til at reservere den sekscifrede nummerserie, der begynder med 116, til tjenester af samfundsmæssig betydning i EU.
On 15 February 2007, the Commission adopted a decision requiring Member States to reserve the six-digit number range starting with 116 for services of social value in the EU.
116000 var det første telefonnummer, der blev reserveret i alle medlemsstaterne til en hotline til indberetning af forsvundne børn.
116000 was the first telephone number reserved in all Member States as a hotline to report missing children.
Forsyningspligtdirektivet, der indgik i revisionen af telekommunikationspakken, som blev vedtaget i november 2009, kræver, at medlemsstaterne gennemfører de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at hotlinenummeret aktiveres.
The Universal Service Directive which was part of the revision of the ‘telecom package’ adopted in November 2009 requires Member States to make every effort to ensure that the hotline is activated.
Medlemsstaterns frist til at gennemføre den pågældende bestemmelse var den 25. maj 2011.
The deadline for transposing this provision by Member States was 25 May 2011.
Desværre fungerer 116000‑hotlinjen idag kun i 15 lande, og Kommissionen vil sørge for implementeringen af den.
Unfortunately, the 116000 hotline works only in 15 countries today and the Commission will ensure its implementation.
Kommissionen vil overveje at fremsætte forslag til lovgivning, hvis der ikke sker yderligere fremskridt.
The Commission will consider presenting a legislative proposal if no further progress is made.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005440/2011
Question for written answer E-005440/2011
Om: Antidepressiv medicin til børn
Subject: Antidepressants for children
Der er flere eksempler på børn under 4 år, der medicineres med medicinen.
There are many examples of children aged under 4 receiving medication.
Kun én ud af seks typer antidepressiv medicin er godkendt til børn ned til 8 år, men ifølge en opgørelse fra den danske sundhedsstyrelse er det kun 15 % af børnene, der får denne børnegodkendte medicin.
Only one out of six types of antidepressant is authorised for treating children as young as 8 years old, but according to a Danish health board study only 15 % of the children are receiving this authorised medicine.
Hertil kommer, at formanden for den danske lægeorganisation, Henrik Dibbern, har erkendt, at mange læger er for modtagelige over for lægemiddelindustriens udsagn om, at mange stoffer er uskadelige at anvende uden for de områder, som medicinen oprindeligt er tiltænkt.
In addition, Henrik Dibbern, the Chairman of the Danish Organisation of General Practitioners, has acknowledged that many doctors are too open to assertions by the pharmaceutical industry that it is safe to use many substances outside of the areas for which the medicine was originally intended.
Mit spørgsmål til Kommissionen er derfor: Kan Kommissionen garantere mig, at vi med de eksisterende EU‑regler for medicingodkendelse og medicinudskrivning beskytter vores børn godt nok?
Can the Commission give me an assurance that the existing EU rules on the authorisation and prescription of medicines provide good enough protection for our children?
Bliver reglerne i givet fald efterlevet?
Are the rules being observed in this case?
En af de vigtigste begrundelser for vedtagelsen af forordning (EF) nr. 1901/2006 om lægemidler til pædiatrisk brug er, at 50 % af de lægemidler, der anvendes til børn, ifølge undersøgelser muligvis ikke er blevet testet til brug på denne særlige aldersgruppe.
One of the main drivers for Regulation (EC) No 1901/2006 on medicinal products for paediatric use is the fact that studies show that over 50 % of the medicines used in children may not have been tested for use in this specific age group and are thus used ‘off-label’.
For at mindske denne andel kræver forordningen, at der for alle nyudviklede lægemidler til voksne indsamles tilstrækkelige data om dets potentielle anvendelse hos børn — herunder tilstrækkelige doseringsoplysninger for forskellige aldersgrupper.
To reduce this percentage, the regulation requires that, for any newly-developed medicinal product for adults, sufficient data on its potential use in children is collected — including adequate dosage information for different age groups.
Dette system afskaffer ikke med ét slag den ikke‑foreskrevne anvendelse af lægemidler til børn, men sigter mod gradvis at forbedre den tilgængelige viden og antallet af passende og godkendte lægemidler til behandling af børn.
While this system will not lead to a sudden disappearance of off-label use in children, it is intended to gradually improve available knowledge as well as the number of suitable authorised medicinal products to treat children.
Desuden indeholder forordningen incitamenter, der skal fremme forskningen i pædiatrisk brug af lægemidler, som blev godkendt før forordningens ikrafttræden.
In addition, the regulation provides incentives to stimulate research into the paediatric use of medicinal products, which were approved prior to the entering into force of the regulation.
EU‑lovgivningen regulerer markedsføringstilladelsen for lægemidler, men foreskriver ikke lægernes ordinering af lægemidler eller patienternes brug heraf.
While EU legislation regulates marketing authorisations of medicinal products, it does not regulate the prescription of medicinal products by medical doctors, nor their use by patients.
Således regulerer EU‑lovgivningen ikke brugen af lægemidler ved andre indikationer end dem, som er beskrevet i markedsføringstilladelsen.
Therefore, EU legislation does not regulate the use of medicines for indications other than the ones described by the marketing authorisation.
Ansvaret for en sådan anvendelse påhviler i de fleste medlemsstater den læge, der ordinerer dem som led i en behandling, hvortil der ikke findes et godkendt lægemiddel for den pågældende indikation eller aldersgruppe.
Such use will, in most Member States, be the responsibility of the physician who prescribes them as a means to provide treatment in the absence of an authorised medicinal product for the indication or age group concerned.
Det er medlemsstaternes ansvar at overvåge og sikre korrekt anvendelse af sådanne nationale regler.
Member States are responsible to monitor the correct application of such national rules.
I henhold til den nye EU‑lovgivning om lægemiddelovervågning skal alle bivirkninger ved lægemidler, uanset om der er tale om anvendelse ved godkendte indikationer eller ikke‑foreskreven anvendelse, indberettes til de kompetente myndigheder, som herefter kan træffe foranstaltninger vedrørende markedsføringstilladelsen.
In any event, in accordance with the new EU pharmacovigilance legislation which will apply from 2012 onwards, all adverse reactions of medicinal products, whether in the context of authorised indications or of off-label use, must be reported to the competent authorities and could lead to regulatory action on the marketing authorisation.
Dette kan medføre pligt til at angive kontraindikationer eller advarsler for at forebygge anvendelser, der ligger uden for markedsføringstilladelsens rammer, hvis der er bevis for, at en sådan anvendelse indebærer en risiko for patienten.
This may lead to the inclusion of contraindications or warnings to prevent the use outside the terms of the marketing authorisation when there is evidence that such use may pose risk to the patient.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005441/2011
Question for written answer E-005441/2011
Om: Sundhedskrise i Tyskland
Subject: Health emergency in Germany
Escherichia coli er en enterobakterie, der normalt lever i tarmens nedre del både hos mennesker og i mange varmblodede dyr.
E.coli is an enterobacterium which normally lives in the lower intestines of humans and warm-blooded animals.
Denne bakterie kan dog være smittebærer af meget alvorlige infektioner: Konkret kan den forårsage hæmolytisk uræmisk syndrom, som kan medføre akut nyreinsufficiens og give mavesmerter, kramper og diarré med blødninger.
This bacterium may carry very serious infections and can cause haemolitic-uraemic syndrome, which can result in acute kidney failure, with stomach pains, cramps and hemorrhagic diarrhoea.
Netop i disse dage er der tale om en sand sundhedsalarm i Tyskland på grund af den hurtige udbredelse af en infektion, som netop er forårsaget af Escherichia coli.
In recent days a serious health emergency has arisen in Germany because of the rapid spread of an infection caused by E.coli.
Det tyske sundhedsministerium registrerer hele tiden nye tilfælde — også i Niedersachsen og i Sydtyskland.
The German Ministry of Health is continuing to record new cases in Lower Saxony and southern Germany.
Hvilke hasteforanstaltninger agter Kommissionen at iværksætte med henblik på at afklare omfanget og oprindelsen af denne infektion, og især hvad den faktiske smittefare angår — også set i lyset af Kommissionens meddelelse »om bedre koordinering af den almene planlægning af kriseberedskabet på folkesundhedsområdet på EU‑plan« af 28. november 2005?
In the light of its communication of 28 November 1985 on strengthening coordination on generic preparedness planning for public health emergencies at EU level, what measures will the Commission take to shed light on the severity and origins of this infection, especially as regards its true scale?
Hvilke nødprocedurer agter Kommissionen at iværksætte for at samarbejde med de kompetente sundhedsmyndigheder med henblik på at begrænse smitten og forhindre, at infektionen også når frem til de tilgrænsende europæiske lande?
What emergency procedures will the Commission introduce so as to cooperate with the competent German authorities to restrict the infection and prevent it from spreading to neighbouring European countries?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005442/2011
Question for written answer E-005442/2011
Om: Sammensætning af Det Fælles EU‑forum for Interne Afregningspriser
Subject: Composition of the Joint Transfer Pricing Forum
Kommissionen oprettede i 2002 Det Fælles EU‑forum for Interne Afregningspriser med henblik på at undersøge store selskabers tendens til at overføre deres udbytte til selskaber, der til formålet stiftes i lande med mere favorable beskatningssatser — udbytte som i visse tilfælde efterfølgende forsvinder i de såkaldte »skatteparadiser«.
In 2002, the Commission set up the Joint Transfer Pricing Forum to investigate the current trend for big companies to transfer their profits to companies conveniently set up in countries which apply more favourable tax rates, and in some cases to decamp to tax havens.
De 16 udpegede eksperter tilhører netop de selskaber og rådgivningsfirmaer, som benytter sig af og garanterer for de interne afregningspriser, som de er udnævnt til at undersøge.
The 16 experts appointed to the forum were all drawn from the companies and tax consultancies which use and endorse the transfer pricing activities which they are supposed to be investigating.
Hvorfor har Kommissionen taget denne beslutning, og hvorfor har den ikke ladet sig bistå af uafhængige eksperter i stedet for at tildele opgaven med at finde løsninger på denne problematik til netop dem, som direkte eller indirekte er skyld i problemets opståen?
Why did the Commission appoint them, and why did it not rely on independent experts instead of giving the task of finding solutions to this problem to those who were directly or indirectly responsible for creating it?
Mener Kommissionen ikke, at det er nødvendigt at tilføre arbejdsgruppen eksperter, som kan bevise deres uafhængighed?
Does the Commission not consider it necessary to work with experts whose independence is proven and guaranteed?
Hvilke resultater har Det Fælles EU‑forum for Interne Afregningspriser — hvis mandat for nylig er blevet forlænger til 2015 — ført til, og hvilke foranstaltninger er der blevet truffet som følge af forummets bidrag til bekæmpelsen af den nævnte praksis, som udhuler EU‑landenes indtægter?
What results have been achieved by the Joint Transfer Pricing Forum, whose mandate was recently extended until 2015, and what measures have been taken, thanks to its input, to combat this practice, which impoverishes the public finances of the EU countries?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005444/2011
Question for written answer E-005444/2011
Om: Klimaændringernes konsekvenser for trusler mod plantesundheden
Subject: Impact of climate change on plant health
Udviklingen af klimaændringerne har både kendte og ukendte skadelige konsekvenser for økosystemernes balance, da opretholdelsen heraf trues af disse ændringer.
Climate change has a known and recognised negative impact on the equilibrium of our ecosystems, threatening their continued existence.
Hvis den biologiske mangfoldighed skal bevares, er det afgørende nødvendigt, at der på europæisk plan tages højde for disse omvæltninger.
If biodiversity is to be maintained, it is essential to take the disruption of these systems into account at European level.
Truslerne mod plantesundheden er en direkte — omend undervurderet — konsekvens af den globale opvarmning, og det er en konsekvens, som berører alle de europæiske lande og er af største betydning.
As a direct — but underestimated — consequence of global warming, threats to plant health, which affect all European countries, are assuming alarming proportions.
Det er afgørende at sikre, at de planter, der berøres af intrusive arter, der formerer sig på grund af de klima- og miljømæssige ændringer, overvåges, beskyttes og behandles.
It is vitally important to monitor, take preventive action against, and treat the plants affected by the invasive species which are proliferating as a result of climate and environmental change.
Den europæiske planterigdoms overlevelse og mangfoldighed afhænger heraf.
The survival of the wealth and diversity of Europe’s native plant species is at stake.
De forskellige nationale indsatsplaner kan kun virke effektivt, såfremt de støttes finansielt af EU.
The various national plans to combat threats to plant health cannot be effective unless they receive financial support from the European Union.
Det er en indsats for fremtiden, som forudsætter en ambitiøs og konkret reaktion.
Ambitious and concrete measures are required to meet this challenge to our future well-being.
Er truslerne mod plantesundheden omfattet af prioriteterne i EU's kommende politik for bekæmpelse af klimaændringerne, som foreslået af Kommissionen?
Will the future European policy to combat climate change proposed by the Council include threats to plant health among its priorities?
Støtter Kommissionen oprettelsen af en specifik europæisk fond for bekæmpelse af udbredelsen af intrusive dyrearter på europæisk territorium?
Does the Commission envisage the establishment of a special European fund to combat the spread of invasive animal species in Europe?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005445/2011
Question for written answer E-005445/2011
Om: Konsekvenser af dødeligheden hos bier for biavlssektoren
Subject: Impact of bee mortality rates on the beekeeping sector
Den voksende dødelighed hos bier truer biodiversitetens balance i Europa.
Rising bee mortality rates are threatening the balance of biodiversity in Europe.
For deres bestøvningskapacitet betinger i vid udstrækning den europæiske planterigdoms overlevelse og udbredelse.
Bees’ ability to pollinate does a great deal to ensure the survival and growth of Europe’s diverse plant heritage.
Ud over de miljømæssige konsekvenser af biernes tilbagegang bevirker en sådan formindskelse af bibestanden økonomiske vanskeligheder for de europæiske biavlere.
Aside from the environmental impact of the decline of pollen-gathering insects, the reduction in the number of bees is causing economic problems for European beekeepers.
De igangværende overvejelser om den fremtidige fælles landbrugspolitik bør være anledning til at tage spørgsmålet om disse nye begrænsninger og udfordringer for biavlererhvervet op.
The current discussions on the future of the common agricultural policy must be used as an opportunity to address these new constraints and challenges facing the beekeeping profession.
Ud over indvirkningen på miljøet bør opmærksomheden i særlig grad rettes mod de strukturelle følger i biavlssektoren.
In addition to the environmental impact, particular consideration must be given to the structural consequences for the beekeeping sector.
Er Kommissionen foruroliget over konsekvenserne af den massive dødelighed hos bier for de europæiske honningproducenters aktivitet?
Is the Commission concerned about the impact of massive bee mortality on the activities of European honey producers?
I hvilket omfang vil Kommissionen kunne gribe ind?
To what extent could it take action to address the problem?
Påtænkes indførelse af et specifikt afsnit om støtte til biavlssektoren i forbindelse med den kommende revision af den fælles landbrugspolitik?
Is it envisaged that the future revision of the common agricultural policy will include a specific section on support for the beekeeping sector?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005446/2011
Question for written answer E-005446/2011
Om: Barroso: »Den, der mener, at Europa skal have færre midler, er populist«
Subject: Barroso: all those who think that less money should be given to Europe are populists
Barroso opfordrer EU‑medlemsstaternes regeringer til »ikke at give efter for populister«, som mener, at Europa skal have færre midler http://www.elsevier.nl/web/Nieuws/Europese-Unie/298076/Oproep-Barroso-Geef-niet-toe-aan-populisten.htm. .
President Barroso is calling on the governments of EU Member States not to give in to ‘populists’ who think that less money should be given to Europe http://www.elsevier.nl/web/Nieuws/Europese-Unie/298076/Oproep-Barroso-Geef-niet-toe-aan-populisten.htm .
Er Kommissionen bekendt med den udtalelse, som dens formand, Barroso, er kommet med, hvor han opfordrer EU‑medlemsstaternes regeringer til »ikke at give efter for populister«, som mener, at Europa skal have færre midler? 1
Is the Commission familiar with President Barroso’s comments calling on the governments of EU Member States not to give in to ‘populists’ who think that less money should be given to Europe? 1
Kan Kommissionen oplyse, hvorfor nogen, der mener, at Europa skal have færre midler, ifølge Barroso skulle være populister?
Can the Commission explain why, according to Barroso, anyone who thinks that less money should be given to Europe is a ‘populist’?
Kan Kommissionen gentage Barrosos ord og efterfølgende bekræfte, at den anser medlemmer af PVV, som faktisk mener, at Europa skal have færre midler, for at være populister?
Can the Commission reiterate Barroso’s comments and can it confirm that he considers members of the PVV, who do in fact think that less money should be given to Europe, to be populists?
Deler Kommissionen den opfattelse, at Barrosos ord er skandaløse, latterlige, absurde og frem for alt uacceptable?
Does the Commission agree that Barroso’s comments are outrageous, ridiculous, absurd and above all unacceptable?
Deler Kommissionen den opfattelse, at Barrosos ord er et direkte personligt angreb på medlemmer af PVV og i strid med gængse omgangsnormer?
Does the Commission agree that Barroso’s comments are a downright personal attack on members of the PVV and are not in accordance with normal etiquette?
Accepterer Kommissionen overhovedet »populistiske«/eurokritiske parlamentarikeres demokratiske ret til at forsvare deres vælgere?
Does the Commission actually accept the democratic right of ‘populist’ Eurosceptic MEPs to represent their electorate?
I bekræftende fald, hvorfor mærker man ikke noget til det?
If so, why is this not apparent?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005447/2011
Question for written answer E-005447/2011
Om: Kroatien medlem af EU den 1. juli 2013
Subject: Croatia to join EU on 1 July 2013
Er Kommissionen enig med PVV i, at Kroatien ikke kan blive medlem af EU, bl.a. fordi landet stadig kæmper med en enorm korruption http://transparency.org/policy_research/surveys_indices/cpi/2010/results. ?
Does the Commission agree with the PVV that one of the reasons why Croatia cannot become a member of the EU is because the country still has to combat widespread corruption http://transparency.org/policy_research/surveys_indices/cpi/2010/results ?
Hvilken placering på Transparency Internationals korruptionsindeks 2 er ifølge Kommissionen acceptabel, hvis man ønsker at gøre krav på et eventuelt EU‑medlemskab?
What does the Commission consider to be an acceptable ranking on Transparency International’s Corruption Perceptions Index for a country to be eligible for EU membership?
Kan Kommissionen oplyse, hvor meget Kroatiens eventuelle medlemskab af EU vil koste, og navnlig hvad omkostningerne vil være for Nederlandene?
Can the Commission indicate how much Croatia’s possible accession will cost the EU, and how much it will cost the Netherlands in particular?
Hvorfor vil Kommissionen gøre Kroatien til medlem af EU, når landet ikke har grundlag for at blive det http://www.nu.nl/buitenland/2494155/kroaten-zien-eu-niet-meer-zitten.html. ?
Why does the Commission want to allow Croatia to join the EU when there is no support for this in the country itself http://www.nu.nl/buitenland/2494155/kroaten-zien-eu-niet-meer-zitten.html ?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-005448/2011
Question for written answer E-005448/2011
Om: Angivelse af fremstillings- eller udløbsdato på akkumulatorer
Subject: Labelling of batteries with date of manufacture/use-by date
Jeg vil gerne henlede Kommissionens opmærksomhed på, at der i den nuværende EU‑lovgivning ikke er nogen bestemmelser om angivelse af fremstillings- eller udløbsdato på akkumulatorer.
I should like to draw attention to the current and, in my view, insufficient European regulations governing the labelling (or lack thereof) of batteries with dates of manufacture and use‑by dates.
Ifølge de tilgængelige oplysninger mister blyakkumulatorer deres ydeevne under opbevaringen, også selv om de opbevares tørt.
According to available information, lead batteries lose capacity during storage, even if they are stored in ‘dry state’.