natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er til dels velbegrundet, da det oprindelige lovforslag ikke indeholdt en tilstrækkelig stærk formulering, som kunne sikre beskyttelse af religions-, tros- og samvittighedsfrihed.
This is in part well founded, as the original draft of the proposed law did not contain sufficiently strong wording which would ensure the protection of freedom of religion, belief and conscience.
En sådan beskyttelse er sikret i den gældende EU‑lovgivning, f.eks. i artikel 4, stk. 2, i Rådets direktiv 2000/78/EF om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv, som indeholder en undtagelse baseret på religion.
Such protection is ensured by current EU legislation, for example, through the religious ethos exemption included in Article 4(2) of the 2000/78/EC Council Directive on equal treatment in employment.
Udtalelserne i pressen fra Dirk Schuebel, Kommissionens repræsentant i Moldova, er indtil nu tolket som et forslag om, at den tekst, der indledningsvis blev foreslået, og som ikke indeholdt nogen henvisning til beskyttelse af etik baseret på religion i beskæftigelsessammenhæng, skal vedtages uden ændringer.
So far, statements made in the press by Dirk Schuebel, the Commission representative in Moldova, have been understood as suggesting that the text which was initially proposed and which excluded any reference to protection of the religious ethos in employment, should be adopted un-amended.
Det er derfor uklart, hvad Kommissionens standpunkt er med hensyn til sikring af respekt for alle grundlæggende frihedsrettigheder og rettigheder i Moldova.
It has, therefore, become unclear what the Commission’s standpoint is concerning respect for all fundamental freedoms and rights in Moldova.
Skal udtalelserne fra hr. Schuebel rent faktisk tolkes således, at det er Kommissionens ønske at få vedtaget den lov om ikkeforskelsbehandling, der oprindeligt blev foreslået, uden ændringer?
Should the statements made by Mr Schuebel indeed be understood as suggesting that the Commission wanted the anti-discrimination law which was initially proposed to be adopted un-amended?
Er Kommissionen villig til ikke blot at fremme ikkeforskelsbehandling i Moldova, men også de forskellige afvigelser, undtagelser og beskyttelsesmekanismer, der findes i den gældende EU‑lovgivning?
Is the Commission prepared to promote not only anti-discrimination in Moldova, but also the various derogations, exceptions and protection mechanisms that can be found in current EU legislation?
Er tilskyndelse til og sikring af respekt for samvittigheds- og religionsfrihed en prioritet for Kommissionen i forbindelserne med de europæiske naboskabslande som f.eks. Moldova?
Is promoting and ensuring respect for freedom of conscience and religion a priority for the Commission in its relations with European Neighbourhood countries such as Moldova?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-012263/2011
Question for written answer E-012263/2011
Om: Modernisering af passagertogsystemet i Rigas forstæder og renovering af det rullende dieseltogsmateriel
Subject: Modernisation of Riga suburban passenger railway system and renovation of diesel train rolling stock
Har Letlands ministerkabinet ret til at angive procedurebestemmelserne for passagertogvirksomheden JSC inden underskrivning af den faktiske indkøbsaftale for Samhørighedsfondens aktivitetsprojekt 3.3.2.1.
Does the Cabinet of Ministers of Latvia have the right to state procedural conditions for JSC Passenger Train before signing the actual procurement contract for the Cohesion Fund project ‘Project of Activity 3.3.2.1.
Udvikling af et bæredygtigt system til offentlig transport, modernisering af passagertogsystemet i Rigas forstæder og renovering af det rullende dieseltogsmateriel?
Development of sustainable public transport system, Modernisation of Riga suburban passenger railway system and renovation of diesel train rolling stock’?
I bekræftende fald, hvornår og i hvilket omfang?
If so, when and to what extent?
Er Letlands ministerkabinets handlinger — fastlæggelsen af yderligere vilkår for passagertogvirksomheden JSC i relation til den regionale forvaltningsdomstols midlertidige bestemmelser, hvorved muligheden for at underskrive en kontrakt ved modtagelsen af godkendelsen fra den godkendende institution mindskes — i overensstemmelse med EU's konkurrenceregler (eller med andre ord, ligger fastlæggelsen af sådanne vilkår inden for ministerkabinettets virksomhedsområde)?
Are the actions of the Cabinet of Ministers of Latvia — laying down additional conditions for the JSC Passenger Train which are related to the temporarily regulation of the administrative regional court, thereby limiting the possibility of signing a contract upon receipt of approval of the procurement monitoring institution (the Procurement Monitoring Bureau) — in accordance with EU Competition policy rules (in other words, does setting such conditions fall within the remit of the Cabinet of Ministers?).
Bør den ordregivende myndighed udsætte udbudsproceduren, indtil den lovgivningsmæssige procedure er tilendebragt?
Should the Contracting Authority suspend the tender procedure until the legal procedure is over?
Er det en betingelse opstillet af Letlands regering, at passagertogvirksomheden JSC, når de underskriver en kontrakt ved modtagelsen af tilstrækkeligt med beviser, og når Letlands ministerkabinet er sikre på implementeringen, skal opfattes som subjektive, hvorved EU's Samhørighedsfonds implementering i Letland begrænses og der etableres væsentlige hindringer for udviklingen af togtransport og industriel produktion i fremtiden?
Is it a condition laid down by the Government of Latvia that JSC Passenger Train signing a contract only upon receipt of ‘sufficient proof’ and upon the Cabinet of Ministers of Latvia being ‘sure about its implementation’ should be considered as subjective, limiting EU Cohesion Fund implementation in Latvia and establishing substantial obstacles to the development of railway transport and industrial production in the future?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-012264/2011
Question for written answer E-012264/2011
Om: Vurderingsrapport om artikel 4, artikel 13, stk. 2, samt artikel 14 og 15 i direktiv 2008/62/EF
Subject: Evaluation report on Articles 4, 13(2), 14 and 15 of Directive 2008/62/EC
I henhold til artikel 22 i Kommissionens direktiv 2008/62/EF af 20. juni 2008 om visse undtagelser med henblik på godkendelse af landracer og sorter af landbrugsarter, der er naturligt tilpasset de lokale og regionale forhold og truet af genetisk erosion, og om handel med frø og læggekartofler af sådanne landracer og sorter bestemmes det, at der skal ske en vurdering af anvendelsen af direktivets artikel 4, artikel 13, stk. 2, samt artikel 14 og 15 senest den 31. december 2011.
Article 22 of Commission Directive 2008/62/EC of 20 June 2008 providing for certain derogations for acceptance of agricultural landraces and varieties which are naturally adapted to the local and regional conditions and threatened by genetic erosion and for marketing of seed and seed potatoes of those landraces and varieties makes provision for an evaluation of the implementation of Articles 4, 13(2), 14 and 15 of this directive by 31 December 2011.
Kan Kommissionen tilsende mig en kopi af denne vurdering og oplyse, hvilke foranstaltninger den vil iværksætte som opfølgning på vurderingsrapporten?
Would the Commission kindly forward me a copy of this report and inform me of what measures it intends to take as a result of this evaluation?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-012265/2011
Question for written answer E-012265/2011
Om: Rumænsk boykot af nederlandske grøntsager
Subject: Romanian boycott of Dutch vegetables
Er Kommissionen bekendt med udtalelserne om at undlade at købe nederlandske grøntsager, som præsident Basescu sidste søndag fremsatte over for rumænske journalister?
Is the Commission aware of the statements made to Romanian journalists by President Bašescu last Sunday to the effect that he would not buy any Dutch vegetables?
Mener Kommissionen, at præsident Basecus indstilling er passende for EU's indre marked?
Does the Commission consider this attitude on the part of the President of Romania to be appropriate in the context of the internal market of the European Union?
I benægtende fald, hvilke foranstaltninger vil Kommissionen da træffe for at hindre, at den rumænske præsidents indstilling kommer til at forstyrre det indre markeds funktion?
If not, what measures will the Commission take to prevent distortion of the internal market by this attitude on the part of the President of Romania?
Det er nu, efter blokaden mod nederlandske tulipaner ved den rumænske grænse i september, anden gang, at Rumænien foreslår en sammenkobling af importen af nederlandske produkter med Nederlandenes politiske indstilling i Schengensagen.
Following the embargo on Dutch tulips at the Romanian border in September, this is the second occasion on which Romania has proposed linking imports of Dutch products to the political attitude of the Netherlands towards the Schengen area.
Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen iværksætte for at forhindre dette i fremtiden?
What measures will the Commission take to prevent this in future?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-012268/2011
Question for written answer E-012268/2011
Om: Strømspærringer til regulering af el fra vind- og solenergi
Subject: Wind and solar power inflow regulators
I december 2011 meddelte Polen, at det ville regulere importen af el fra vind- og solenergi fra Tyskland stærkere.
In December 2011, Poland announced its intention to regulate imports of wind and solar power from Germany more strictly.
Den polske netoperatør PSE Operator ville oprette strømspærringer ved grænsen til Tyskland ved hjælp af såkaldte faseforskydere.
The Polish network operator PSE Operator is said to want to install phase shifters on the German border to regulate the flow of electricity into Poland.
Mens den polske netoperatør frygter, at de polske net vil blive overbelastet af for store leveringer af strøm fra Tyskland, mener Tyskland, at en strømspærring kan give Tyskland problemer med at fordele overskudsenergien i det interne tyske net.
The Polish network operator fears that its grids will not be able to withstand excessive surges in the flow of electricity from Germany; Germany fears problems in distributing excess energy around its national grid.
I oktober 2011 bebudede Kommissionen en ny energiinfrastrukturpakke og understregede, at en velfungerende energiinfrastruktur »spiller en afgørende rolle, hvis vi skal nå alle vores klima- og energimål« (MEMO/11/710).
In October 2011, the Commission announced a new energy infrastructure package and emphasised that a functioning energy infrastructure was ‘key to achieving all our climate and energy goals’ (MEMO/11/710).
Mener Kommissionen, at de strømspærringer, som Polen vil oprette, er en overtrædelse af reglerne for det europæiske indre marked?
Does the Commission regard Poland's proposal to install regulators as a breach of the single market rules?
Hvis ja, hvilke konsekvenser ville denne overtrædelse få for Polen?
If so, what consequences would this have for Poland?
Mener Kommissionen, at Polens meddelelse om at ville oprette strømspærringer modarbejder målene i den energiinfrastrukturpakke, som blev bebudet i oktober?
Does the Commission take the view that the proposed installation of regulators would be at odds with the aims of the energy infrastructure package announced in October?
Hvis Polen opretter strømspærringer, hvilke konsekvenser ser Kommissionen så for de opstillede klima- og energimål?
In the Commission's view, what implications would any move by Poland to regulate the flow of electricity from Germany have for its climate and energy goals?
Vil Kommissionen nu i endnu højere grad støtte udbygningen af elforbindelser fra Øst- til Sydtyskland, end det er sket i de hidtidige udviklingsplaner?
Will the Commission earmark more support for development of the electricity transmission lines between eastern and southern Germany than provided for in the current plans?
Hvis ja, hvilke konkrete foranstaltninger påtænker Kommissionen?
If so, what specific measures does the Commission have in mind?
Mener Kommissionen, at der ud over de problemer med at fordele eventuelle overskud, som Tyskland frygter, også er andre farer, hvis europæiske lande indfører strømspærringer?
In addition to the problems Germany fears in distributing excess electricity, does the Commission see further risks arising should other Member States decide to introduce similar regulators?
Hvad har Rådet hidtil foretaget sig for på europæisk plan at koordinere den mellemstatslige udbygning af den europæiske energiinfrastruktur?
What efforts has the Council made to date to coordinate the cross-border development of European energy infrastructure at EU level?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-012271/2011
Question for written answer E-012271/2011
Om: Øget bidrag fra EU til landdistriktsprogrammet for Grækenland 2007‑2013
Subject: Increased EU funding for Agricultural Development Programme in Greece 2007-2013
Europa-Parlamentet vedtog ved plenarmødet den 13. december 2011 den lovgivningsmæssige beslutning om forslag til forordning for så vidt angår »visse bestemmelser om finansiel forvaltning for visse medlemsstater, der er i eller trues af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet« (KOM(2011)0481 — C7‑0218/2011 — 2011/0209(COD)).
At its plenary sitting of 13 December 2011, the European Parliament adopted a legislative resolution on a proposal for a regulation as regards certain provisions relating to financial management for certain Member States experiencing or threatened with serious difficulties with respect to their financial stability (COM(2011) 0481 — C7-0218/2011 — 2011/0209(COD)).
Som en fortsættelse af tidligere forespørgsel nr. E‑008443/2011 bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:
Further to my Written Question E‑008443/2011:
Hvad er den nuværende absorptionsprocent fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) for Grækenlands vedkommende?
Can the Commission indicate the current take-up of appropriations from the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) with regard to Greece?
Hvad er størrelsen af EU‑finansieringen til Grækenland, som fortsat skal anvendes inden for rammerne af landdistriktsprogrammet 2007‑2013?
What EU funding for Greece remains for measures under the 2007-2013 Agricultural Development Programme?
Hvor stor skønnes reduceringen af den samlede offentlige finansiering at være, når man på den ene side medregner det øgede EU‑bidrag og på den anden side reduceringen af det nationale bidrag?
What is the estimated cut in total public funding, taking into account the increase in EU funding on the one hand and the reduction in national funding on the other?
Såfremt ovennævnte forordning træder i kraft, hvad er da status for revideringen af programmet for Grækenland, som Kommissionen vil få forelagt til endelig godkendelse?
What stage has been reached in the formulation of the revised programme for Greece, which the Commission will be required to adopt definitively if the above regulation enters into force?
Vil det øgede bidrag fra EU have tilbagevirkende kraft?
Will the decision to increase EU funding apply retroactively?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-012272/2011
Question for written answer E-012272/2011
Om: Behov for styrkelse af konceptet med plejefamilier i Grækenland
Subject: Need to improve fostering arrangements in Greece
Der er ingen tvivl om, at efterladelse af spædbørn og børn er en af de mest smertelige sociale konsekvenser af den økonomiske krise.
There can be no doubt that one of the most distressing social consequences of the economic crisis has been the abandonment of infants and children.
Som det fremgår af undersøgelser og af ansøgningerne om anbringelse af børn på institutioner og børnehjem, vokser omsorgssvigtet af børn i Grækenland hastigt hovedsageligt som følge af, at mange forældre ikke er i stand til at tilfredsstille deres børns mest grundlæggende behov i hverdagen.
As shown by the findings of all relevant surveys and the number of applications to children's care homes and foundations, this problem is assuming rapidly increasing proportions in Greece, as many parents find themselves unable to afford the basic necessities for their children.
Situationen forværres yderligere, i betragtning af at den ansvarlige græske struktur har meget begrænsede muligheder for at sørge for selv de mest grundlæggende tjenester som følge af manglende finansiering (dette spørgsmål behandles i forespørgsel E‑003691/2011 af den 14. april 2011).
To make matters worse, lack of funding is making it extremely difficult for these Greek organisations to provide even basic services ( See Question E‑003691/2011 of 14 April 2011) .
Således opstår der et endnu større behov for at styrke institutionen omkring plejefamilier, et yderst vigtigt aspekt med hensyn til børnenes beskyttelse, der oven i købet fremhæves af FN's konvention om barnets rettigheder.
As a result, there is an even greater need for fostering arrangements which are of fundamental importance for the protection of children under the terms of the International Convention on the Rights of the Child.
Det skal bemærkes, at det er bevist, at denne aktivitet — såfremt den overvåges på tilstrækkelig vis af de kompetente sociale myndigheder — for det første har bedre resultater med hensyn til pleje og socialisering af børnene, idet den fjerner faren for institutionalisering, og for det andet er mindre bekostelig.
Experience has shown that — subject to adequate monitoring by the social services — fostering arrangements not only ensure higher standards of care and social integration for the children concerned, delivering them from the danger of institutionalisation, but are also less costly.
Ikke desto mindre er procentdelen af plejefamilier i vores land særdeles lav, hvilket begrundes med manglende oplysning, incitamenter, opdaterede juridiske rammer og bureaukrati.
In Greece, however, fostering is very uncommon, the main reasons being lack of information and incentives, outdated laws and the bureaucracy involved.
I betragtning af ovennævnte bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: —
In view of this: —
Hvad er procentdelen af plejefamilier i de respektive medlemsstater? —
Can the Commission indicate the percentage of children fostered in the individual Member States? —
Overvejer Kommissionen at udarbejde en handlingsplan for at oplyse og gøre offentligheden opmærksom på spørgsmålet omkring plejefamilier, idet faren for øget omsorgssvigt af børn er udtalt i EU‑medlemslandene som følge af den økonomiske krise? —
Is the Commission envisaging a programme of action to provide information and increase public awareness of the need for fostering, given the serious danger of an increase in the number of children being abandoned in EU Member States as a result of the economic crisis? —
Har Kommissionen til hensigt at fremme udvekslingen af bedste praksis med henblik på at fremhæve forslag til brug af incitamenter omkring begrebet plejefamilie og til at tilpasse de retlige rammer de moderne behov?
Does it intend to encourage an exchange of best practises with a view to recommending ways of promoting fostering arrangements and updating legislative framework provisions in line with present-day needs?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-012273/2011
Question for written answer E-012273/2011
Om: Øget børnemishandling i Grækenland og stor risiko for at skabe en »aggressiv generation«
Subject: Increased child abuse in Greece and the serious risk creating an ‘aggressive generation’
Som det fremgår af oplysningerne fra statsadvokaten, er der konstateret en betydelig og særdeles alarmerende stigning i tilfældene af vold i hjemmet og i skolen, og særligt med hensyn til mishandling af mindreårige, både fysisk, seksuel og psykisk mishandling (misrøgt, utilstrækkelig ernæring, upassende og uhygiejniske levevilkår og efterladelse).
Data provided by the Minors' Public Prosecution Service shows there has been a significant and particularly alarming increase in cases of in-school and domestic violence against children and abuse of children in general , whether physical or sexual or psychological (neglect, inadequate food and housing, unsanitary living conditions, abandonment) .
Det videnskabelige samfund og relevante undersøgelser (Det Nationale Forskningscenter for Velfærd 2009) peger på en direkte sammenhæng mellem socioøkonomiske forhold og udviklingen af dette omfattende fænomen og fremstiller den voksende fattigdom som følge af den økonomiske krise som den grundlæggende årsag til fænomenets udbredelse.
The scientific community and relevant studies (National Centre for Social Research 2009) have identified a direct correlation between socioeconomic conditions and the growth of this very serious phenomenon, and increasing poverty — as a consequence of economic crisis — emerges as a key factor here.
De ansvarlige myndigheder, nærmere bestemt børnenes ombudsmand, refererer til en akut risiko for at udvikle en »aggressiv generation« og henviser i den sammenhæng for det første til den stigende ungdomskriminalitet og for det andet til resultaterne fra tilsvarende undersøgelser, som viser, at sandsynligheden for at mishandlede børn i fremtiden ender med at mishandle deres egen familie, er mindst 30 %.
The competent authorities, in particular the Children's Ombudsman, have referred to the acute risk of bringing up an ‘aggressive generation’, citing both the rise of juvenile delinquency and relevant research findings, pursuant to which the probability that abused children will themselves abuse their families in future is at least 30 %.
I betragtning af at den økonomiske krise har udviklet sig til en social og humanitær krise med ekstremt negative konsekvenser for den mest sårbare del af samfundet, nemlig børnene, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:
Given that the financial crisis has evolved into a social and humanitarian crisis with very adverse consequences for the most vulnerable segment of society, namely children, will the Commission say:
Råder Kommissionen over oplysninger om udviklingen af fænomenet med børnemishandling i medlemsstaterne i løbet af den økonomiske krise?
Does it have any information on the development of the phenomenon of child abuse in Member States during the economic crisis?
Hvordan afbildes disse oplysninger statistisk set, i bekræftende fald?
If so, how is this reflected in the statistics?
Har Kommissionen til hensigt at udarbejde en handlingsplan med henblik på at udvikle en fælles ramme for principper og tiltag til bekæmpelse af børnemishandling?
Does it intend to prepare an action plan to create a single framework of principles and actions to address child abuse?
Går Kommissionen ind for at kanalisere EU‑midler til at styrke forebyggende interventioner i familien?
Does it favour channelling EU funds towards the strengthening of preventive interventions in the family environment?
Agter Kommissionen at fremme udvekslingen af bedste praksis med henblik på at finde de mest egnede driftsmetoder, personale og netværksstrukturer til at bekæmpe problemet, idet der i lande som Grækenland er en alvorlig mangel på finansiering og etablering af relevante mekanismer til beskyttelse?
Does it intend to promote exchanges of best practices in order to identify the appropriate ways of operating, staffing and networking structures dealing with the phenomenon, since countries like Greece lag badly behind in both the funding and the establishment of relevant protection mechanisms?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-012274/2011
Question for written answer E-012274/2011
Om: Sanktioner mod Iran
Subject: Sanctions against Iran