natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En nylig undersøgelse foretaget af den italienske diabetessammenslutning (Sid) har vist, at den maksimale daglige indtagelse af sukker for at forebygge diabetes er på otte teskefulde.
A recent study by the Italian society for the study of diabetes (SID) showed that in order to prevent diabetes, no more than eight teaspoons of sugar should be consumed per day.
Et vigtigt middel mod dette problem kan være at indtage fiberrige produkter, som øger mængden af insulin, reducerer kolesterol og normaliserer triglyceridværdierne.
The consumption of wholemeal foods can be instrumental in treating this problem, as they increase insulin levels, reduce cholesterol and stabilise triglyceride levels.
Det er ikke kun fødevarer, der får blodsukkerkoncentrationen til at stige, men også sukkerholdige drikke, som, ikke mindst når de indtages før et måltid, ikke hæmmer sult og derudover ændrer tærskelværdierne for det krævede daglige behov.
It is not only food that increases the concentration of sugar in the blood, but also sugary drinks, which, especially when consumed before meals, do not curb hunger but still affect the daily intake required.
De største forbrugere af disse drikke er amerikanerne, der lider mere af fedme end italienerne, som rent faktisk i gennemsnit forbruger en mængde, der er halvt så stor.
The largest consumers of sugary drinks are citizens of the United States; they are more obese than Italians, who drink approximately half the amount.
Sammenslutningens råd vedrører opmærksomheden på en indtagelse af sukker, der ikke bør overstige de anbefalede otte teskefulde om dagen.
SID recommends limiting sugar consumption to less than eight teaspoons per day.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008540/2011
Question for written answer E-008540/2011
Om: Nederlandske planer for gennemførelse af Natura 2000‑lovgivning
Subject: Dutch plans to implement Natura 2000 legislation
Er Kommissionen bekendt med den systemanalyse af Natura 2000, som det nederlandske ministerium for økonomi, landbrug og innovation har fået udført, og med den tipunktsplan fra minister Bleker, der er beskrevet i parlamentsskrivelse 230499 vedrørende strategien for Natura 2000 af 14. september 2011?
Is the Commission aware of both the Natura 2000 systems analysis that the Ministry of Economic Affairs, Agriculture and Innovation has had carried out and of State Secretary Bleker's 10-point plan, as set out in Parliamentary Note 230499 of 14 September 2011 with regard to the approach towards Natura 2000?
Ministeren konkluderer, at Nederlandene ikke behøver at følge de europæiske regler for naturbeskyttelse, som det nu gør.
The State Secretary concludes that the Netherlands does not have to observe the EU rules on nature conservation as rigidly as it does at present.
Er Kommissionen enig med mig i denne analyse?
Does the Commission agree with this assessment?
Har ministeren ret i sin konklusion om, at det ifølge fugle‑ og habitatdirektivet kun er ikketrækkende populationer, der skal beskyttes?
Is it correct, as the State Secretary concludes, that under the Birds and Habitats Directive only permanent populations need to be protected?
Kan ministerens konklusion om, at normal erhvervsudvikling i nærheden af et Natura 2000‑område skal kunne gennemføres, juridisk forenes med medlemsstaternes forpligtelser i henhold til fugle‑ og habitatdirektivet?
Is the State Secretary's conclusion that ‘normal business developments in the vicinity of a Natura 2000 area should be able to continue’ legally compatible with the obligations of Member States on the basis of the Birds and Habitats Directives?
Mener Kommissionen, at udtrykket »normal erhvervsudvikling« i nærheden af og omkring et Natura 2000‑område ikke kan bruges som juridisk grundlag for, at en medlemsstat kan påberåbe sig manglende proportionalitet i forpligtelserne i henhold til fugle‑ og habitatdirektivet?
Is the Commission of the opinion that the designation ‘normal business development’ within and surrounding Natura 2000 areas cannot be used as a legal ground for an appeal by a Member State against the disproportionately heavy obligations resulting from the demands of the Birds and Habitats Directive?
Er den faktiske sammenlægning af Natura 2000‑områder i en medlemsstat mulig inden for den europæiske juridiske ramme?
Is the virtual merging of Natura 2000 areas within a Member State allowed within the European legal framework?
Er det korrekt, at en art, som klarer sig godt i et område, ikke længere behøver at blive beskyttet i andet område?
Is it correct that a species which flourishes in one area does not need to be protected in another area?
Er det korrekt, at sletning af allerede anmeldte Natura 2000‑områder kun kan ske med en økologisk begrundelse?
Is it true that the abolition of already designated Natura 2000 areas can only take place if there is an ecological justification?
»Planbureau voor Leefomgeving« ved Maastricht universitet beskrev i sin rapport »Natura 2000 in Nederland« (Natura 2000 i Nederlandene), at det ville være muligt, hvis en række betingelser var opfyldt, at tilstræbe en gunstig opretholdelsestilstand på biogeografisk plan i stedet for på landsplan.
The Netherlands Environmental Assessment Agency and the University of Maastricht in their report ‘Natura 2000 in the Netherlands’ outlined the possibility, subject to certain provisos, of aiming for favourable conservation status at the biogeographical level instead of at national level.
Er biogeografisk artsbeskyttelse i overensstemmelse med den europæiske lovgivning juridiske ramme?
Does biogeographical species protection fit in with the legal framework of European regulations?
Lurer der i givet fald ikke en fare for, at medlemsstater vil specialisere sig inden for bestemte arter, som måske ikke vil gavne hele populationen?
If so, is there not a risk of Member States specialising in certain species which perhaps will not benefit the total population?
Har der været drøftelser med Kommissionen om spørgsmålet om, for hvilke af de arter eller levesteder, der er beskyttet af fugle‑ og habitatdirektivet i Nederlandene, der kan sikres en tilstrækkelig geografisk spredning på biogeografisk plan, når disse arter ikke længere skal beskyttes i Nederlandene?
Has the Commission been consulted on the issue whether an adequate geographical spread of the species and habitats can be guaranteed at the biogeographical level for species or habitat types in the Netherlands protected by the Birds and Habitats Directive if these species are no longer protected in the country?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008541/2011
Question for written answer E-008541/2011
Om: Associeringsaftale mellem EU og Algeriet om markedsføring af landbrugsprodukter
Subject: EU‑Algeria Association Agreement and trade in agricultural products
Sidste år suspenderede Algeriet ensidigt gennemførelsen af bestemmelserne i den associeringsaftale, som landet havde indgået med EU om markedsføring af landbrugsprodukter.
Last year, Algeria unilaterally suspended the implementation of the provisions of the EU‑Algeria association agreement relating to trade in agricultural products.
Kan Kommissionen oplyse Parlamentet om, hvordan situationen står for øjeblikket med hensyn til handelen mellem EU og Algeriet?
Can the Commission inform Parliament concerning the prresent state of affairs as regards trade between the EU and Algeria?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008543/2011
Question for written answer E-008543/2011
Om: Dyrkning af lokale foderplanter i EU
Subject: Cultivation of local fodder crops in the EU
Kan Kommissionen oplyse Parlamentet om, hvor stort et areal, der er blevet dyrket hør på i EU i løbet af de seneste fem år?
Can the Commission provide Parliament with information on the total area given over to flax in the EU over the last five years?
I lyset af denne plantes værdi for kvægopdræt og dens betydning for nedbringelsen af afhængigheden af import af dyrefoder bedes den præcisere, om den overvejer at træffe foranstaltninger til at fremme dyrkning af denne plante samt dyrkning af lokale foderafgrøder såsom triticale, vårvikke (vicia lathyroides), etc.
Given the value of this crop in the context of cattle-raising, as well as its role in reducing import dependency as far as fodder is concerned, is the Commission considering measures to encourage flax cultivation, as well as that of local fodder crops such as triticale, spring vetch ( Vicia Lathyroides ), etc?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008544/2011
Question for written answer E-008544/2011
Om: Anvendelse af herbiciderne alachlor og atrazin i forbindelse med reproduktion af dyr
Subject: Use of the herbicides alachlor and atrazine in stockbreeding
Af rapporten, som CORPEP (det regionale overvågningsorgan for vandforurening med pesticider fra Bretagne (Den Franske Republik) har udarbejdet for 2010, fremgår det, at der er fundet herbicider såsom alachlor og atrazin — forbudte stoffer i forbindelse med reproduktion af dyr — i de undersøgte vandområder.
The 2010 report by the Unit for Regional Guidelines for the Protection of Water against Pesticides (Corpep), based in Brittany, France, states that herbicidal substances such as alachlor and atrazine, the use of which has been banned in stockbreeding, have been detected in water on which tests have been conducted.
Hvordan forklarer Kommissionen tilstedeværelsen af disse forbudte stoffer i vandkilderne?
How does the Commission explain the presence in water of those prohibited substances?
Hvad er resultaterne af de undersøgelser, der eventuelt er foretaget med hensyn til anvendelse af disse to forbudte stoffer?
What are the results of any tests that may have been conducted on the use of those two substances?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008545/2011
Question for written answer E-008545/2011
Om: Hindring af arbejdskraftens fri bevægelighed på de europæiske jobbørser
Subject: European ‘job fair’ websites hinder free movement of workers
Det forlyder, at det ikke er praktisk muligt at benytte EURES-portalen, da stillingsopslagene ikke har tilstrækkelig stor gennemslagskraft her, fordi kendskabet til portalen ikke er særlig udbredt.
Going via the EURES portal, he says, is impracticable since the portal is not well known and job advertisements placed there do not reach a sufficiently large audience.
Desuden er vejen omkring de nationale EURES-rådgivere for omstændelig sammenlignet med et selvstændigt stillingsopslag direkte på de nationale jobportaler.
In any case, using the national EURES consultants is too complicated compared with placing one’s own job advertisement directly on the national job sites.
Beskrivelsen giver anledning til at antage, at der her foreligger en overtrædelse af princippet om arbejdskraftens fri bevægelighed.
The situation described here sounds to me like a violation of the principle of free movement of workers.
Er Kommissionen bekendt med disse problemer med stillingsopslag på jobportaler i EU?
Is the Commission aware of these problems in placing job advertisements on ‘job portal’ sites within the EU?
Har Kommissionen truffet eller vil den træffe foranstaltninger for at ophæve denne hindring af arbejdskraftens fri bevægelighed?
Has the Commission taken, and is it taking, any measures to remove this obstacle to the free movement of workers?
Hvilke muligheder har en arbejdsgiver, som står over for en sådan hindring?
What opportunities are open to employers when they are faced with such an obstacle?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008546/2011
Question for written answer E-008546/2011
Om: Den amerikanske finansministers besøg i EU
Subject: US Treasury Secretary's trip to the EU
I et møde med den tyske forbundskansler Angela Merkel den 7. juni gav præsident Obama tilsagn om at ville samarbejde med Europa i forbindelse med euroområdets gældskrise.
In a meeting with German Chancellor Angela Merkel on 7 June, President Obama pledged to cooperate with Europe as it deals with eurozone debt crisis.
Han påpegede, at det vil kræve både tålmodighed og tid.
He cautioned that it is going to require some patience and some time.
Præsident Obama forsikrede dog Europa om sit fulde samarbejde i denne situation, både på bilateralt plan og gennem internationale og finansielle institutioner som IMF.
However, President Obama assured Europe of his full cooperation in working through these issues, both on a bilateral basis but also through international and financial institutions like the IMF.
Den amerikanske finansminister, Tim Geithner, bekræftede for nylig endnu en gang USA's tilsagn om samarbejde, men anmodede indtrængende de europæiske regeringer om at bruge »overvældende styrke« i sin bekæmpelse af euroområdets finansielle problemer.
The US Treasury Secretary, Tim Geithner, recently reaffirmed the US cooperation, but urged European governments to use ‘overwhelming force’ to address the eurozone’s financial woes.
Tim Geithner aflægger desuden et hidtil uset besøg for at mødes med de europæiske finansministre i Polen.
Mr Geithner is making an unprecedented trip to join European finance ministers in Poland, as well.
I onsdags gav Tim Geithner udtryk for sin tillid til Europas evne til at håndtere krisen, da han sagde: »Selv hvis du foretager en meget konservativ, pessimistisk vurdering af de endelige omkostninger til en løsning af denne europæiske krise, vil de stærkere medlemslande i euroområdet fuldt ud have kapacitet til at absorbere disse omkostninger«.
On Wednesday, Mr Geithner expressed faith in Europe’s ability to deal with the crisis when he said, ‘Even if you take a very conservative, pessimistic estimate of the ultimate cost of resolving this crisis for Europe, it is completely within the capacity of the stronger members of the euro area to absorb those costs.’
Hvad er Kommissionens syn på samarbejdet mellem EU og USA om finansielle reformer og Tim Geithners hidtil usete besøg i Polen?
What is the Commission’s view of the European-US cooperation on financial reforms and Mr Geithner’s unprecedented trip to Poland?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008547/2011
Question for written answer E-008547/2011
Om: Fortrolige modtagere af EU‑støtte — opfølgende spørgsmål
Subject: Confidential beneficiaries of EU aid — follow-up questions
I forlængelse af svaret på forespørgsel E‑005457/2011 om fortrolige modtagere af EU‑støtte vil jeg gerne stille følgende spørgsmål: 1.
Further to the answer to Question E‑005457/2011 regarding confidential beneficiaries of EU aid: 1.
Vil Kommissionen redegøre for, hvilken kontrol der eventuelt bliver foretaget med henblik på at sikre, at de 700 modtagere bruger midlerne korrekt? 2.
Will the Commission outline what if any scrutiny is given to ensure the 700 beneficiaries use the money properly? 2.
Vil Kommissionen redegøre for det kriterium og den mekanisme, der tillader en modtager at blive klassificeret som fortrolig? 3.
Will the Commission set out the criteria and mechanism that allow a beneficiary to be granted confidentiality? 3.
Vil Kommissionen redegøre for, hvilken af de tre begrundelser for fortrolighed der er blevet anvendt for hvert enkelt af de 700 projekter? 4.
Will the Commission provide a breakdown of the 700 projects on the basis of which of the three grounds for confidentiality justifies it in each case? 4.
Vil Kommissionen, uden at nævne modtagerne, oplyse værdien af støtten for hvert projekt? 5.
Will the Commission, without naming beneficiaries, provide a breakdown of the value of the aid per project? 5.
I hvor høj grad stoler Kommissionen på, at en fortrolighedsstatus ikke er genstand for misbrug, og hvordan kan et parlamentsmedlem blive forsikret om, at misbrug ikke finder sted? 6.
How confident is the Commission that the status of confidentiality is not subject to abuse and how can an MEP be assured that abuses are not taking place? 6.
Er Kommissionen enig i, at forretningshemmeligheder er normalt og fornuftigt, hvad angår frivillig brug af private midler, men at brugen af skatteydernes penge bør være omfattet af mere krævende kriterier, og gør den af denne grund nogensinde gennemsigtighed til en betingelse for støtte — og i benægtende fald, hvorfor ikke? 7.
Would the Commission accept that whereas commercial confidentiality is normal and reasonable for the voluntary use of private funds, the use of taxpayers’ money should be subject to more demanding criteria, and does it therefore ever make transparency a condition of the granting of aid — and if, not why not? 7.
Er Kommissionen enig i, at fortrolighed i forbindelse med EU‑støtte bør være en undtagelsesvis foranstaltning, da disse midler kommer fra skatteydere, men at antallet — 700 — af sådanne fortrolige modtagere og det samlede støttebeløb indikerer, at der er tale om en rutinemæssig praksis, hvor fortrolighed opnås alt for let? 8.
Would the Commission accept that the granting of confidentiality in the case of EU aid should be an exceptional measure, as these funds come from taxpayers, but that the number — 700 — of such confidential beneficiaries and the total amount involved suggest that it is a routine practice, with confidentiality being granted far too easily? 8.
Vil Kommissionen fastsætte bestemmelser med henblik på at begrænse antallet af tilfælde, hvor der opnås fortrolighed? 9.
Will the Commission set out to reduce the incidence of confidentiality being granted? 9.
Vil Kommissionen redegøre for, om antallet af tilfælde, hvor der opnås fortrolighed, er stigende eller faldende?
Will the Commission state whether the frequency of the granting of confidentiality is increasing or decreasing?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008549/2011
Question for written answer E-008549/2011
(27. september 2011)
(27 September 2011)
Om: Kapitalens frie bevægelighed
Subject: Free movement of capital
Undertegnede stillede 23. februar 2011 et spørgsmål (E‑001615/2011) vedrørende EU‑borgeres ret til at købe ejendom i et andet EU‑land, i dette tilfælde Spanien, efter forlydender om diskrimination mellem værtslandets egne statsborgere og andre EU‑borgere.
My question (E‑001615/2011) of 23 February 2011 concerned the right of EU citizens to purchase property in another Member State, in this case Spain, after rumours of discrimination between the nationals of the host Member State and other EU citizens.
Af Kommissionens svar den 4. april 2011 fremgik det, at Kommissionen ikke var bekendt med den omhandlende problemstilling, og at den derfor ville undersøge sagen nærmere samt anmode de spanske myndigheder om detaljerede oplysninger om lovgivningen og om den administrative praksis på området.
It emerged from the Commission’s answer of 4 April 2011 that the Commission was not aware of the problem raised and that it would therefore examine the matter more closely and contact the Spanish authorities for detailed information on the relevant legislation and the administrative practice referred to.
Har Kommissionen fået de nødvendige oplysninger fra de spanske myndigheder, og kan Kommissionen i så fald redegøre for resultaterne af sin undersøgelse?
Has the Commission obtained the necessary information from the Spanish authorities and, if so, can it report on the results of its examination?
I det tilfælde, at Kommissionen kan bekræfte, at der er tale om diskrimination, hvilke skridt har Kommissionen iværksat eller planlægger den at iværksætte for at bringe den diskriminerende praksis til ophør?
If the Commission can confirm that there is a case of discrimination, what action has the Commission taken, or does it intend to take, to put an end to the discriminatory practice?
(7. november 2011)
(7 November 2011)
Efter svaret på skriftlig forespørgsel E‑1615/2011 iværksatte Kommissionens tjenestegrene en undersøgelse gennem EU PILOT-systemet (sag nr. 2111/11/MARK).
After the reply to Written Question E‑1615/2011 , the Commission services launched an investigation through the EU PILOT System (file 2111/11/MARK).
I deres svar af 24. august 2011 anførte de spanske myndigheder, dvs. den selvstyrende region Balearerne og ministeriet for offentlige arbejder og transport (Ministerio de Fomento), at der ikke findes nogen lovgivning, som begrænser udlejning af ejendomme på Mallorca på grundlag af nationalitet.
In their reply of 24 August 2011, the Spanish authorities, namely the Autonomous Community of Baleares and the Ministry of Public Works and Transport (Ministerio de Fomento), stated that there is no legislation restricting the renting of property in Mallorca on the basis of nationality.
Det ærede medlem blev underrettet ved brev af 13. september 2011.
The Honourable Member was informed by letter of 13 September 2011.
I mellemtiden er Kommissionen blevet informeret om, at der kræves en tilladelse for at kunne udleje ferieejendomme på Mallorca, og at en overtrædelse af dette krav kan medføre en bøde på op til 30 000 EUR.
In the meantime, the Commission services were informed of the requirement of a license in order to rent out holiday property in Mallorca the violation of which can result in a fine of up to EUR 30 000.
Kommissionen vil fortsætte undersøgelsen for at få detaljerede oplysninger om den pågældende spanske lovgivning og de spanske myndigheders administrative praksis.
The Commission services will continue the investigation in order to obtain detailed information on the Spanish legislation in question and the administrative practice of the Spanish authorities.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-008550/2011
Question for written answer E-008550/2011
Om: VP/HR — en iransk kristen fængslet i Evinfængslet i Teheran
Subject: VP/HR — Iranian Christian imprisoned in Tehran's Evin Prison
Den 6. september 2011 rapporterede organisationen Compass Direct News, at den 33‑årige Mehdi Forootan den 26. december 2010 var blevet arresteret i forbindelse med en række arrestationer af personer i Irans undergrundskirkebevægelse.
On 6 September, the organisation Compass Direct News reported that 33-year-old Mehdi Forootan was arrested on 26 December 2010, in a wave of arrests against Iran’s underground church movement.
Det anslås, at de iranske myndigheder arresterede mere end 120 kristne i løbet af to måneder.
It is estimated that Iranian authorities arrested over 120 Christians in a two-month period.
De fleste af disse blev løsladt inden for få dage, men dette var ikke tilfældet for Forootan og en mindre gruppe.
Most of them were released within a few days, but Forootan and a small group were not.
I Evinfængslet i Teheran blev Forootan afhørt og anklaget for at have truet den nationale sikkerhed på grund af sin evangeliske prædiken og samarbejde med et kristent ministerium.
In Tehran’s Evin prison, Forootan was interrogated and accused of threatening national security because of his evangelical preaching and his work with a Christian ministry.
Han svarede ikke på forhørsledernes spørgsmål før tre uger inde i fængselsforløbet, efter at han havde været truet med fængsel i op til fire år, medmindre han var parat til at tale.
He did not respond to his interrogators until three weeks into his imprisonment, after which time he was threatened that unless he was prepared to talk, he would be kept in prison for up to four years.
Forootan sad i isolation i 38 dage og fik ordineret psykiatrisk medicin.
Forootan was kept in solitary confinement for 38 days and was prescribed psychiatric medication.
Han blev derefter overflyttet til en celle, hvor han tilbragte to måneder sammen med 30 andre indsatte.
He was then moved to a cell with 30 other inmates for two months.
Den 9. april 2011 blev han løsladt fra Evinfængslet, og Forootan besluttede sig for at forlade Iran med sin forlovede og søge sikkerhed i nabolandet Tyrkiet.
On 9 April 2011 he was released from Evin Prison, and Forootan decided to leave Iran with his fiancée for the safety of neighbouring Turkey.
Han led af alvorlig psykologisk stress og paranoia som følge af sit ophold i Evinfængslet.
He has suffered severe psychological stress and paranoia as a result of his experience in Evin.
Adskillige etniske og religiøse grupper risikerer forfølgelse fra de iranske myndigheders side.
Numerous ethnic and religious groups face persecution at the hands of the Iranian authorities.