natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvordan vil Kommissionen gribe problemet med de falsk selvstændige erhvervsdrivende an, hvis Kommissionens forslag ligeledes forkastes på Europa-Parlamentets plenarmøde?
How will the Commission tackle the problem of the bogus self-employed if the Commission's proposal is likewise rejected by the European Parliament in plenary?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1631/09
WRITTEN QUESTION P-1631/09
Om: Problemet med at forenkle reglerne for forvaltning af midlerne til udvikling af landdistrikterne
Subject: Simplifying the rules for managing the rural development funds
Kommissionens tildeling af EU-midler via ELFUL til modtagere af projekter til udvikling af landdistrikterne gør brug af refusionsproceduren ved hjælp af mellemliggende betalinger.
The allocation of EU funds carried out by the Commission, via the EAFDR, to the beneficiaries of rural development projects entails a reimbursement procedure effected by means of intermediate payments.
Refusionerne udbetales efter indsendelse til Kommissionen af en ansøgning om betaling af omkostningerne, underskrevet af det nationale akkrediterede betalingsagentur, inden 45 dage fra datoen for registreringen af denne ansøgning.
Reimbursement is made after the forwarding to the Commission of an expenditure request, signed by the accredited national payments agency, within 45 days of the request's registration.
Derfor er modtageren nødt til at have tilstrækkelige finansielle ressourcer til at foretage betalinger fuldt ud og få bevis for betaling for at være berettiget til at modtage de penge — i form af refusion — der er afsat i forbindelse med projektet.
The beneficiary must have sufficient financial resources to make the payment in full and obtain proof of payment in order to be eligible to receive, by means of reimbursement, the funds allocated under the project.
På grund af det stærkt negative internationale økonomiske klima, som har alvorlige konsekvenser for medlemsstaterne, herunder det bratte fald i långivningen til produktionsaktiviteter og nedgangen i værdien af aktiver, der kan bruges til lånegaranti, for ikke at nævne den lange ventetid mellem datoen for ansøgning om betaling og datoen for udbetaling, er det blevet langt mere vanskeligt for private investorer i Rumænien at iværksætte projekter med offentlig finansiering fra ELFUL og EGFL.
In the present adverse international climate and recalling its dramatic effects on the Member States, including a fall-off in loans for productive activities and a collapse in the value of assets that could be presented to guarantee loans, not to mention the long time-lag between payment requests being lodged and the payment being made, it has become far more difficult for private investors in Romania to initiate projects with public financing from the EAFDR and EAGF.
Medlemsstaternes nedsatte kapacitet, for så vidt angår absorberingen af EU-midler til udvikling af landdistrikterne, er i modstrid med deres interesser og har en afsmittende virkning på gennemførelsen af den fælles landbrugspolitik på EU-plan, men har også negative konsekvenser for producenter af landbrugsudstyr og -redskaber i medlemsstaterne.
The Member States' reduced capacity as regards absorption of EU rural development funds runs counter to their interests and has a knock-on effect on the implementation of the CAP at Union level, as also on producers of agricultural equipment and tools in the Member States.
På baggrund heraf bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: —
In view of the above: —
Overvejer Kommissionen en ændring af reglerne for forvaltning af midlerne til udvikling af landdistrikterne på en måde, der svarer til de foreslåede ændringer af reglerne for forvaltning af strukturfondenes midler? —
Is the Commission considering amendment of the rules for managing the rural development funds on lines similar to the proposed changes to the management rules for the Structural Funds? —
Er der mulighed for, at tidsfristerne for refusion fra Kommissionen nedsættes fra henholdsvis 45 dage til 30 dage og fra seks måneder til 45 dage? —
Could the time-periods for reimbursement by the Commission be reduced respectively from 45 to 30 days and from six months to 45 days? —
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1645/09
WRITTEN QUESTION P-1645/09
Om: Opfordring til hasteinspektion af situationen ved Suhodol-lossepladsen i Sofia
Subject: Call for an emergency inspection of the situation at the Suhodol waste disposal site in Sofia
Denne forespørgsel hænger sammen med andragende nr. 1405/2007, som blev behandlet i Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender i december 2007.
This written question is linked to Petition 1405/2007, which was considered by the Committee on Petitions of the European Parliament in December 2007.
I oktober 2008 bekendtgjorde Kommissionen en officiel holdning i denne sag.
In October 2008, the European Commission issued a formal position on this matter.
Andragendet, der var indgivet af Ivaylo Asenov Krastev, der repræsenterede de berørte borgere, er rettet imod Sofia kommune, der den 4. december 2007 illegalt begyndte at bruge den ureglementerede losseplads for husholdningsaffald beliggende tæt på indbyggernes hjem i boligkvarteret Suhodol i Sofia.
The petition, submitted by Mr Ivaylo Asenov Krastev, representing the citizens affected, is directed against the Municipality of Sofia, which on 4 December 2007 began illegally using the unregulated household waste disposal site located in close proximity to the homes of the inhabitants of the Suhodol residential district of Sofia.
Affaldet behandles fortsat på en måde, der bringer den menneskelige sundhed og miljøet i fare.
Waste continues to be processed in a way that endangers human health and the environment.
Sofias kommune har stadig ikke efterkommet sine forpligtelser til at anlægge et integreret og passende system af affaldsfaciliteter ved brug af de bedst egnede redskaber og teknologier til sikring af et højt niveau af beskyttelse af miljøet og den offentlige sundhed.
The Municipality of Sofia remains in breech of its obligations to construct an integrated and adequate system of waste facilities using the most appropriate tools and technologies to ensure a high level of environmental and public health protection.
Kan Kommissionen på baggrund af dette spørgsmåls store betydning for hovedstadens indbyggere oplyse, hvilke specifikke foranstaltninger den agter at træffe for at løse dette problem?
Given the enormous importance of this issue to the citizens of the capital, could the Commission kindly indicate what specific measures it intends to take in order to resolve this matter?
Kommissionen opfordres indtrængende til at foretage en ekspertundersøgelse for at få fastslået situationens alvorlige karakter og udformet de konkrete foranstaltninger, der bør træffes.
I urge the European Commission to conduct an expert inspection to establish the seriousness of the situation and formulate the concrete measures that ought to be taken.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1646/09
WRITTEN QUESTION P-1646/09
Om: EU's emissionshandelsordning
Subject: EU emission trading scheme
Vil Kommissionen meddele, om den har i sinde at stille forslag, der kan rette op på de problemer, der har vist sig i forbindelse med priskollapset på det europæiske marked for CO 2 -kvotehandel, hvor der har været et prisfald på over 70 % siden i sommer?
Does the Commission intend to submit proposals to remedy the problems which have arisen in connection with the collapse in prices on the European market in CO 2 quota trading, where prices have slumped by more than 70 % since last summer?
Klima-branchefolk advarer om, at krisen i kombination med uddeling af gratis kvoter har undergravet EU’s emissionshandelsordning.
Climate experts caution that the crisis, in combination with the allocation of free quotas, has undermined the EU's emission trading scheme.
EU's mål for CO 2 -reduktion bygger på en CO 2 -markedsmekanisme, der kun virker med en tilstrækkelig høj pris.
The EU's CO 2 reduction target is based on a CO 2 market mechanism which only works with a sufficiently high price.
Prisfaldet vil derfor højst sandsynligt føre til udskydelse af klimavenlige EU-projekter, da det ikke kan betale sig at investere i disse, når CO 2 -kvoterne er så billige.
It is highly likely, therefore, that the fall in prices will result in the suspension of climate-friendly EU projects since it cannot pay to invest in such projects when CO 2 quotas are so cheap.
Branchefolkene opfordrer til at søge en måde til at rette op på denne forvridning og peger på en bundpris som en mulig løsning.
They call for a method to be found of remedying this distortion and propose a minimum price as a possible solution.
Har Kommissionen planer om at foreslå en bundpris?
Does the Commission have plans to propose a minimum price?
Kommissionen har ikke i sinde at stille forslag om en bundpris.
The Commission has no intention to propose a price floor.
Det er først og fremmest af det generelle loft og ikke kvoteprisernes bevægelser på kort sigt, der bestemmer, hvilke resultater EU-kvotehandelsordningen (ETS) får for miljøet.
The environmental outcome of the EU emission trading scheme (ETS) is in the first place determined by the overall cap and not by short-term allowance price patterns.
I et markedsbaseret instrument som EU's kvotehandelsordning er prisen et middel til at sikre, at udledningerne holder sig under et forud fastsat loft.
In a market-based instrument like the EU ETS, the price is a tool to ensure that emissions remain within a pre-set cap.
Prisen er ikke noget mål i sig selv.
The price is not an objective in itself.
I den aktuelle økonomiske krise falder udledningerne fra industriproduktionen og dermed efterspørgslen efter udledningstilladelser.
The current economic crisis reduces emissions from industrial production and therefore demand for carbon allowances.
De seneste måneders fald i kulstofpriserne synes at stemme overens med ændringerne i de fundamentale markedsforhold.
The fall of the carbon price over the past months appear to correspond to the changing market fundamentals.
Det betyder også, at det i en tid bliver billigere at opfylde miljømålene.
This also means that achieving the environmental objective will temporarily be cheaper.
Et stabilt regelsæt, især et velkendt loft over udledningerne, har afgørende betydning for, at markedet kan fungere.
For the market to function well, regulatory stability, in particular a predictable cap on emissions, is of crucial importance.
En bundpris skaber usikker om, hvor store kvoter der bliver til rådighed, og er derfor uforenelig med systemets opbygning.
A price floor creates uncertainty on the quantity of allowances that will be available and is therefore incompatible with the architecture of the system.
Rådet og Europa-Parlamentet overholdt da også dette princip, da de i deres politiske aftale af 17. december 2008 om en revision af EU-kvoteordningen valgte at holde sig fra prisregulering, og i det ændrede direktiv er der ikke retsgrundlag for at fastsætte en bundpris.
Consistent with this approach, in the political agreement of 17 December 2008 on the review of the EU ETS, Council and Parliament made a conscious choice not to provide for price management and the revised directive does not provide a legal basis for a price floor.
Markedet kan nu arbejde ud fra et velkendt loft i hvert fald i de næste 12 år.
The market can now rely on a predictable cap stretching over at least 12 years.
Det giver investorerne den forudsigelighed og sikkerhed, der er nødvendig for, at de kan træffe velunderbyggede driftsmæssige beslutninger og investeringsbeslutninger.
This will provide the necessary predictability and certainty for investors to take well founded operational and investment decisions.
Den eneste undtagelse er en bestemmelse, som skal begrænse uforholdsmæssigt høje prisudsving, men hvis den kommer i anvendelse, vil den ikke påvirke udledningsloftet.
The only exception concerns a limited clause regarding excessive price fluctuation, though its eventual application will not affect the cap on emissions.
Beslutninger om investering bygger ikke alene på de aktuelle priser.
Investment decisions are not based on current prices only.
Eksperter venter, at kulstofprisen i den tredje kvotehandelsperiode bliver noget højere end i dag.
Analysts expect a carbon price for the third trading period that is significantly above the current level.
Dertil kommer, at EU-kvotehandelsordningen ikke er det eneste instrument, der fremmer investeringer og teknologisk udvikling.
Moreover, the EU ETS is not the only instrument to encourage investments and technological development.
Ordningen bakkes op af politikker for vedvarende energi og for forskning, udvikling og innovation inden for grøn teknologi.
It is flanked by policies on renewable energy and research, development and innovation as regards green technologies.
Selv om nogle investeringer i bekæmpelsesforanstaltninger skulle blive udsat, vil de ikke blive opgivet helt.
So even if some investments in abatement measures could be delayed, they will not be abandoned.
Endelig er en lavere kulstofpris i nedgangstider med til at stabilisere konjunkturerne og derfor en slags »naturlig stabilisator«.
Finally, a lower carbon price during recession helps to stabilise the business cycle and is, in a way, a ‘natural stabiliser’.
Selv om den økonomiske situation ikke bliver bedre førend i 2010 eller 2011, er den aktuelle økonomiske krise et forholdsvis kortvarigt fænomen sammenlignet med den lange tidshorisont for påvirkning af klimaændringerne.
Even if the economic turnaround may not occur before 2010 or 2011, the current economic crisis remains a relatively short term phenomenon compared to the long term perspective required to successfully fight climate change.
Derfor er det stabile regelsæt i det reviderede emissionshandelsdirektiv et hensigtsmæssigt respons.
For this reason, regulatory stability accruing from the revised ETS Directive represents an appropriate response.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1647/09
WRITTEN QUESTION P-1647/09
Om: OLAF's modvilje mod at dementere falsk anklage om bestikkelse mod EU-kritisk journalist
Subject: OLAF reluctant to retract fake bribery claim against critical journalist
I sit svar på spørgerens skriftlige prioriterede forespørgsel P-0062/09 respekterede Kommissionen ikke de fastlagte frister og undlod at svare på nogen af mine spørgsmål om Kommissionens vilje til at undersøge OLAF's eventuelt hjemmestrikkede falske påstande om bestikkelse.
In its reply to my written priority Question P‑0062/09, the Commission did not respect agreed deadlines and avoided answering any of my questions on the Commission’s willingness to investigate OLAF’s possible fabrication of false statements to formulate a fake bribery claim.
Som følge af denne falske anklage fra OLAF blev en EU-kritisk journalist (Hans-Martin Tillack) arresteret, hans hjem og kontor ransaget, og hans kildemateriale beslaglagt.
This fake OLAF claim enabled the arrest of a critical journalist (Hans-Martin Tillack), the raids on his home and office, and the seizure of his source material.
På trods heraf er OLAF's efterforskning under betegnelsen »special case no. 3« stadig opført som aktiv i dens sagsstyringssystem (Case Management System, CMS).
However, OLAF still maintains its investigation ‘special case No 3’ as active in its Case Management System CMS.
I sit svar på P-0062/09 anførte Kommissionen, at OLAF selv havde gennemført sin egen interne undersøgelse af et særligt aspekt.
In its reply to P‑0062/09, the Commission argued that OLAF itself had already conducted its own internal review of a specific issue.
Som Kommissionen ved, har OLAF's Generaldirektør Franz-Hermann Brüner udtalt, at nogle af OLAF's tjenestemænd forsøgt at få adgang til de belgiske retsakter bag hans ryg.
As the Commission knows, OLAF DG Mr Brüner claims that some OLAF officials have sought access to the Belgian judiciary files behind his back.
Han krævede derfor, at der blev indledt en IDOC-undersøgelse mod ni af OLAF's tjenestemænd.
Therefore he requested an IDOC enquiry, containing the names of nine OLAF officials.
Det fremgår nu af protokollen fra et møde i et overvågningsudvalg, at Brüner må have kendt til OLAF's anmodning om at få adgang til de belgiske retsakter.
It now appears from the minutes of a Supervisory Committee meeting that Mr Brüner must have known about the OLAF access request to the Belgian judiciary.
Brüners anmodning til IDOC om iværksættelse af en undersøgelse kan derfor have haft til formål at tilsløre sandheden og true hans ansatte.
Therefore Mr Brüner’s enquiry request to IDOC may have had the intention of concealing the truth and threatening his subordinates.
Vil Kommissionen: 1.
Can the Commission: 1.
Respektere fristen for denne prioriterede forespørgsel, som jeg kun kan stille én gang om måneden? 2.
Respect the deadline of this priority question, which I may only ask once a month? 2.
Besvare min tidligere forespørgsel P-0062/09 (og jeg kan her tilføje, at forespørgslen blev forelagt Budgetkontroludvalget den 13. juli 2005, hvorpå kommissær Kallas oplyste, at fejl skulle undersøges)? 3.
Answer my previous parliamentary Question P‑0062/09 (to which I add that it was in Cocobu of 13 July 2005 where Commissioner Kallas said that mistakes would be investigated)? 3.
Oplyse, hvorfor OLAF ikke skrinlægger sin undersøgelse »special case no. 3«? 4.
Indicate why OLAF has not closed its investigation ‘special case No 3’? 4.
Indlede en IDOC-undersøgelse af Brüners vildledende handlinger og overveje at indlede en straffesag mod Brüner, chefen for Kontoret for Bekæmpelse af Svig, OLAF?
Initiate an IDOC enquiry into Mr Brüner’s misleading actions and consider initiating criminal proceedings against the Head of its antifraud office OLAF, Mr Brüner?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1648/09
WRITTEN QUESTION P-1648/09
Om: Direktiv 2009/2/EF og forordning (EF) nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger
Subject: Directive 2009/2/EC and CLP Regulation (EC) No 1272/2008
Kommissionen bedes på den baggrund besvare følgende spørgsmål: 1.
Can the Commission answer the following: 1.
Har direktiv 2009/2/EF nogen retsvirkning?
Does Directive 2009/2/EC have any legal effect?
Skal medlemsstaterne gennemføre direktiv 2009/2/EF senest den 1. juni 2009, som det bestemmes i direktivets artikel 2? 3.
Are Member States to implement Directive 2009/2/EC by 1 June 2009 as provided for in the Directive’s Article 2? 3.
Har der været foretaget nogen vurdering af direktiv 2009/2/EF's indvirkning på udviklingslande, jf. henstillingerne i strategien for bedre lovgivning?
Has Directive 2009/2/EC been assessed for its impact on developing countries as recommended by the better regulation strategy?
Kan Kommissionen i bekræftende fald fremlægge dokumentationen herfor? 4.
And if so, can the Commission provide the evidence? 4.
Vil den første tilpasning af forordning (EF) nr. 1272/2008 til den tekniske udvikling blive udarbejdet og vedtaget i fuld overensstemmelse med procedurerne og kriterierne i den nævnte forordning?
Will the first ATP to Regulation (EC) No 1272/2008 be prepared and adopted in full compliance with the procedures and criteria set out in Regulation (EC) No 1272/2008?
Vil der blive foretaget en konsekvensanalyse? 5.
Will an impact assessment be carried out? 5.
Har Kommissionen truffet nogen foranstaltninger til at minimere de eventuelle negative virkninger for EU's økonomiske aktører og handelspartnere af usikkerheden omkring direktiv 2009/2/EF?
Has the Commission taken any measures to minimise possible negative effects for economic actors and trading partners of the EU resulting from the uncertainties related to Directive 2009/2/EC?
I bekræftende fald hvilke?
And if so, what?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-1649/09
WRITTEN QUESTION P-1649/09
Om: Supplerende forespørgsel om opkrævning af afgifter for at lytte til oplysende programmer i radio og fjernsyn
Subject: Further question on royalties collected for listening to information programmes broadcast by radio and television
Jeg vil bede om en præcisering af Kommissionens besvarelse af 23. februar 2009 på min forespørgsel E-7062/08 .
In response to the answer given by the Commission on 23 February 2009 to my Written Question E‑7062/08, I should like to ask for a clarification of that answer.
Ved at formidle deres værker i radio- og tv-udsendelser udøver ophavsmændene deres ret til udbredelse af et værk.
When works are used on radio and television programmes, authors are exercising their right to communicate a work.
Trådløs transmission af værker udgør ikke brug eller leje.
The transmission of works by wireless means does not constitute lending or rental of those works.
I henhold til artikel 11a i Bernerkonventionen (om radioudsendelse) har ophavsmændene eneret til at tillade radio- og tv-udsendelse af deres værker.
Under Article 11bis (broadcasting) of the Berne Convention, authors have the right to authorise the communication of their works by radio or television.
De, der tilrettelægger radio- og tv-programmer ved at bruge ophavsmændenes værker, erhverver retten til at transmittere disse værker trådløst efter at have betalt afgifter til ophavsmændene.
Radio and television producers who include copyright works in their programmes acquire the right to broadcast those works by paying royalties to the authors.
Det program eller den radio- eller tv-udsendelse, der dermed skabes og transmitteres, bliver et uafhængigt værk, som er omfattet af bestemmelserne om beslægtede rettigheder (artikel 13 i Rom-konventionen), med alle dertil knyttede rettigheder.
A radio or television programme that is created and broadcast becomes an independent work subject to related rights (Article 13 of the Rome Convention), with all the rights that that entails.
I kommentarerne til artikel 11a i Bernerkonventionen præciseres det, at når en radioudsendelse og dets brugere udgør en og samme enhed, og kun omstændighederne (programlægning, forskellig varighed osv.) er bestemmende for, om et sådant program udsendes, er indsamling og udbetaling af supplerende royalties ikke berettiget.
A commentary to Article 11a of the Berne Convention states that when a programme is broadcast and the user thereof is one and the same, and only the circumstances (programme schedule, time differences etc.) determine whether use will be made of the broadcast, there is no justification for the collection and payment of additional royalties to the authors.
Dette rejser spørgsmålet om, hvorvidt det er lovligt at opkræve royalties fra lytterne for de værker, som indgår i radioprogrammerne, når radioen allerede har betalt ophavsmændene, producenterne og de udøvende kunstnere fuldt ud for disse værker.
The question therefore arises of whether it is lawful to collect royalties from radio programme listeners for works included in programmes broadcast when the broadcaster has already paid the authors, producers and performers for those works (included in broadcast programmes) in full.
Hvem kan, under påskud af at forsvare ophavsretten, forbyde at lytte til eller se de udsendte programmer, hvis dette ikke er begrænset af dem, der har tilrettelagt de pågældende tv- eller radioprogrammer?
Is it possible for someone to prohibit people from listening to or watching broadcast television and radio programmes if listening to them or watching them has not been restricted by the programmes’ producers?
Radioprogrammer er et vigtigt middel til formidling og overførsel af information med henblik på at sikre de rettigheder, der er fastsat i artikel 10 i konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.
Broadcast programmes are an important source of communication guaranteeing the rights laid down in Article 10 of the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms.
Krænker denne begrænsning, der under påskud af at forsvare ophavsretten forhindrer, at man frit kan lytte til radio- eller tv-programmer, ikke bestemmelserne i ovennævnte konvention?
Does restricting the possibility of freely watching and listening to programmes broadcast via radio and television on the pretext of protecting copyright not infringe the provisions of that Convention?