natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den fælles rapport understreger, at skal reformstrategier krones med held, skal de følges op med forbedringer med hensyn til arbejdsgiveres og arbejdsmarkedets behandling af ældre arbejdstagere.
The report stresses that for reform strategies to be successful, they will need to be matched by progress in how employers and labour markets treat older workers.
Dette skulle bidrage afgørende til at fastholde tilstrækkeligt høje pensioner og en passende levestandard og bekæmpe fattigdom blandt pensionister.
This should make a crucial contribution to maintaining adequacy and living standards and fighting pensioner poverty.
Rapporten lægger særlig vægt på, at man omhyggeligt bør overvåge tendenser til et fald i pensionernes dækningsgrad og også se på udformningen af incitamenter til at forblive længere på arbejdsmarkedet, bl.a. for potentielle modtagere af minimumspensioner.
The report stresses in particular the need for the trend towards a decline of replacement rates provided by pensions to be carefully monitored, as well as the design of incentives to work longer, including for potential beneficiaries of minimum benefits for pensioners.
Endelig omhandler både de overordnede politiske retningslinjer og beskæftigelsesretningslinjerne samt deres gennemførelsesrapporter fortsat målsætningen om, at »arbejde skal kunne betale sig«.
Lastly, the broad economic policy guidelines and the employment guidelines, together with the reports on their implementation, continue to focus on the ‘Make work pay’ objective.
Den fælles rapport om beskæftigelsen 2005/­2006 indeholder en detaljeret evaluering af de foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet på dette område.
The Joint Employment Report 2005/2006 gives a detailed assessment of the measures taken by the Member States in this area.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0138/06
WRITTEN QUESTION P-0138/06
Om: Afgift til ERT (det græske statslige radio- og fjernsynsselskab) og kommunale afgifter over de græske elregninger
Subject: Contributions to the Greek Broadcasting Corporation (ERT) and municipalities in Greek electricity bills
Grækerne betaler sammen med alle elregninger også en afgift til det statslige radio- og fjernsynsselskab (ERT) samt meget høje kommuneskatter.
With every electricity bill, Greeks pay a contribution to the Greek Broadcasting Corporation (ERT) and very high municipal charges.
Hvor høj en afgift betaler borgerne i de øvrige 24 medlemslande til de statslige radio- og fjernsynsselskaber over elregningerne?
How much are the charges paid by citizens in the other 24 EU Member States to their national radio and television corporations in their electricity bills?
Hvor stor en andel udgør de kommunale afgifter i forhold til det samlede beløb, som borgerne i de øvrige 24 EU-­lande betaler for elektrisk strøm?
What percentage of overall electricity bills are accounted for by the municipal charges paid by citizens in the other 24 EU Member States?
Er betaling af denne afgift til det statslige radio- og fjernsynsselskab via elregningen forenelig med fællesskabsbestemmelserne?
Is it compatible with Community law to levy this charge for the national broadcasting corporation in electricity bills?
Hvordan er det muligt at beskytte de græske borgere, der nægter at betale denne høje afgift samtidig med betaling af elregningen til det statslige elektricitetsselskab (DEI)?
How is it possible to protect Greek citizens who refuse to pay these high charges when they pay their electricity bills to the Greek Public Electricity Board (DEI)?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0139/06
WRITTEN QUESTION P-0139/06
Om: Menneskerettighedssituationen for det græske mindretal i Republikken Georgien
Subject: The human rights situation among the Greek community in the Republic of Georgia
Menneskerettighedsombudsmanden i Republikken Georgien, Soubari, forelagde for nylig for Georgiens parlament en rapport med en liste over de alvorlige problemer, som de græske indbyggere i landsbyer i Tsalka-området står over for, hvad angår sikkerhed, overlevelse og beslaglæggelse af deres ejendomme.
Mr Soubari, human rights ombudsman of the Republic of Georgia, recently submitted a report to the Georgian parliament listing the serious problems faced by Greek residents of villages in the region of Tsalka: their safety and survival are at risk and their property is being seized.
De græske indbyggeres situation er ifølge rapporten blevet forværret i løbet af 2005.
According to the report, the situation for the Greek community deteriorated during 2005.
Det oplyses meget betegnende, at der i dag kun er 1684 grækere tilbage i området, og de er meget gamle, mens der i sovjettiden boede over 32000 .
It is revealing that only 1684 Greeks remain in the region, and they are very old, while in Soviet times they numbered over 32000 .
Hvordan agter Kommissionen at udnytte aftaleforbindelserne mellem EU og Georgien i dette øjemed, især partnerskabs- og samarbejdsaftalen, men også det handlingsprogram, som er vedtaget som led i den europæiske naboskabsstrategi?
How does it intend to use the contractual relations between the EU and Georgia for this purpose, especially the partnership and cooperation agreement, but also the action programme adopted as part of the European neighbourhood policy?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0140/06
WRITTEN QUESTION P-0140/06
Om: Ophugning af det franske hangarskib »Clémenceau« i Indien
Subject: Dismantling of the French aircraft carrier Clémenceau in India
Den 31. december stod den franske marines udtjente hangarskib ud fra havnen i Toulon, for at sejle til Indien, hvor det skal ophugges.
On 31 December 2005 the former French navy aircraft carrier left the port of Toulon for India, where it will be dismantled.
Den franske regering bedyrer, at 90 % af al asbest er fjernet fra Clémenceau, og at der kun er 105 tons tilbage på skibet.
The French Government has given assurances that 90 % of the removal of asbestos from the Clémenceau has been carried out and 105 tonnes remain on the ship.
Disse tal er dog ikke pålidelige og miljøbeskyttelses- og anti-asbest- bevægelser vurderer at det reelle tal er langt højere.
However, there is some uncertainty about these figures, as the anti-asbestos and environmental protection associations estimate a much higher weight of residual asbestos.
I Europa findes der ingen tekniske problemer til hinder for ophugning af skibe og fjernelse af asbest, men disse operationer er dyre.
In Europe, dismantling of vessels involving asbestos removal does not pose any technical problems but it is expensive.
I Indien derimod er arbejdskraften billig, og arbejdet bliver udført under ringe sikkerhedsbetingelser, hvilket gør det muligt at gennemføre disse operationer for en billig pris.
In India, cheap labour and work under poor safety conditions permit cheaper processing.
De udgør en alvorlig sundhedsrisiko for de indiske arbejdere og for miljøet.
This kind of work presents serious risks for Indian workers’ health and for the environment.
I en tid, hvor asbest dræber tusinder af mennesker i Europa og i verden, er denne beslutning inacceptabel.
At a time when asbestos is killing thousands of people a year in Europe and the world, this decision is unacceptable.
At regeringen understreger, at det drejer sig om et »våbenbærende krigsskib« og ikke om »affald«, kan ikke være nogen tilstrækkelig begrundelse.
The fact that it relates to war material used for carrying weapons and not ‘waste’, as the government points out, is not sufficient justification.
Derfor ønsker jeg at vide, hvilke handlemuligheder Kommissionen råder over.
That is why I wonder about the Commission’s options for action in this matter.
Har den, fællesskabslovgivningen taget i betragtning, mulighed for at forbyde eller udsætte denne »transport«?
Is it possible to ban or suspend this ‘shipment’ under Community legislation?
Råder andre organisationer over muligheder for at forhindre den?
Are other organisations able to act to prevent it?
Hvordan står det til med mulighederne i Den Europæiske Union for at udføre denne type operationer?
To what extent is the European Union able to take responsibility for this type of operation?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0141/06
WRITTEN QUESTION P-0141/06
Om: Bøder for transportvirksomheder i Tyskland
Subject: Fines for road hauliers in Germany
Siden indførslen af det tyske system med afgifter for transport ad landevej i januar 2005, den såkaldte »Maut« (vejskat), pålægges chauffører også bøder, hvis de ikke betaler denne afgift.
Since the introduction of the road pricing system for hauliers in Germany in January 2005 — the ‘Maut’ (toll) — drivers have also been fined for failure to pay the toll.
For nylig kom det frem, at de pågældende myndigheder skelner på grundlag af nationalitet i forbindelse med fastsættelsen af størrelsen af de enkelte bøder for den samme overtrædelse.
It recently came to light that the competent authorities were discriminating on grounds of nationality for the purpose of deciding the amounts of individual fines for the same offence.
Dette er baseret på forordning TB 791 udstedt af den tyske myndighed for kontrol med vejskat (Bundesamt für Güterverkehr), som jeg har en kopi af.
This is based on regulation TB 791 issued by Germany's Federal Goods Transport Office, of which I have a copy.
Har Kommissionen kendskab til denne fremgangsmåde i Tyskland?
Is the Commission aware of this practice in Germany?
Mener Kommissionen, at en sådan forskelsbehandling er tilladt i henhold til europæisk ret?
Is such discrimination permitted under European law?
I benægtende fald hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at bringe denne fremgangsmåde i Tyskland til ophør?
If not, what steps will the Commission take to put an end to this practice in Germany?
Findes der i EU eksempler på harmonisering af bøder og i bekræftende fald på hvilke grundlag?
Are there are any examples of harmonisation of fines in the EU, and if so, on what grounds?
Mener Kommissionen, at den europæiske harmonisering af trafikbøder kan yde et væsentligt bidrag til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af nationalitet?
Does the Commission consider that European harmonisation of traffic fines could do much to combat discrimination on grounds of nationality?
I bekræftende fald hvilke muligheder er der efter Kommissionens opfattelse for at opnå en harmonisering af bøder?
If so, what scope is there for harmonising fines?
Agter Kommissionen at forelægge forslag til en harmonisering af bøder på dette område eller på andre områder?
Will the Commission make proposals for harmonising fines in this field or in other fields?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0142/06
WRITTEN QUESTION P-0142/06
Om: Produktansvar: EU-­dom får konsekvenser for forbrugerbeskyttelsen
Subject: Product liability: implications for consumer protection of Court of Justice judgment
Den 10. januar 2006 afsagde EF-­Domstolen en kendelse (i sagen C-­402/­03), som betyder, at danske forbrugere ikke længere kan drage en forhandler til ansvar for produkter, der forvolder skade på personer eller andet.
On 10 January 2006, the Court of Justice delivered a judgment (in Case C‑402/03) which means that Danish consumers can no longer hold a retailer liable for products which cause personal injury or damage to property.
En sådan regel eksisterer i dag i den danske produktansvarslov.
Such a rule currently exists in the Danish law on product liability.
Er Kommissionen enig i, at en forbruger skal kunne gå direkte til den forhandler, som har solgt ham det defekte produkt, frem for at skulle jagte producenten?
Does the Commission agree that consumers should be able to go directly to the retailer who sold them the defective product rather than chase up the producer?
Hvad agter Kommissionen at gøre for at sikre en optimal beskyttelse af forbrugerne, således at forbrugerne kan henvende sig direkte til den forretning, der har solgt et produkt, hvis der er problemer med det?
What does the Commission intend to do to ensure optimal protection for consumers so that consumers can directly approach the business which sold the product if there are problems with it?
Er Kommissionen parat til at lave ændringer i direktiv om produktansvar 85/­374/­EØF med henblik på at forbedre forbrugerbeskyttelsen?
Is the Commission prepared to amend Directive 85/374/EEC on product liability with a view to improving consumer protection?
Det ærede medlems analyse af, hvordan EF-­Domstolens dom af 10. januar 2006 i sag C-­402/­03 skal fortolkes, er korrekt: Domstolen har fastslået, at direktivet skal fortolkes således, at det er til hinder for en national regel, hvorefter mellemhandleren uden begrænsning hæfter for producentens (objektive) ansvar.
The analysis made by the Honourable Member on the interpretation to be drawn from this ruling of the Court of Justice (of 10 January 2006, C‑402/03) is correct: The Court has stated that the directive must be interpreted as precluding a national rule under which the supplier is answerable without restriction for the (no-fault) liability of the producer.
Direktivet forbyder således – for så vidt angår det objektive ansvar – en national regel, hvorefter mellemhandleren hæfter i alle tilfælde og på lige fod med producenten.
The directive thus prohibits, in the context of the no-fault liability, a national rule which makes the intermediary liable under all circumstances, along with the producer.
Domstolen har dermed bekræftet en række tidligere afgørelser i sag C-­52/­00 (Kommissionen mod Frankrig, Sml.
The Court confirms in this way some precedent rulings given in Cases C‑52/00 ( Commission v France , Rec. p.
I., s. 3827), sag C-­154/­00 (Kommissionen mod Grækenland, Sml.
I‑3827), C‑154/00 ( Commission v Greece , Rec. p.
I, s. 3879) og sag C-­183/­00 (González Sánchez, Sml.
I‑3879) and C‑183/00 ( González Sánchez , Rec. p.
Det er dog ikke muligt at udlede af dommen, at forbrugeren ikke kan henvende sig direkte til den forhandler, som har solgt ham det defekte produkt.
One can, however, not conclude from the ruling that it is impossible for the consumer to approach directly the seller who has sold him the defective product.
Den forbrugerbeskyttelse, der opnås i kraft af anvendelsen af direktivet, er efter Kommissionens opfattelse optimal, da skadelidte i intet tilfælde skal finde frem til producenten.
The Commission is of the opinion that the level of protection of consumers’ rights achieved through the application of this directive is optimal, as in no case does the injured person have to trace the producer.
Det påhviler alene mellemhandleren af produktet eller i realiteten ethvert mellemhandlerled at give denne oplysning.
The obligation to provide this information is the sole responsibility of the supplier of the product or, in fact, of any member of the chain of suppliers.
En sådan beskyttelse indebærer, at forbrugeren kan henvende sig direkte til den forhandler, som har solgt ham det defekte produkt, og ikke selv skal finde frem til producenten.
This level of protection means that the consumer is able to approach directly the seller who has sold him the defective product and does not need to trace the producer himself.
Kommissionen undersøger regelmæssigt, om rammebestemmelserne om produktansvar fungerer effektivt.
The Commission is reviewing the efficiency of the product liability framework on a regular basis.
Den første rapport KOM(95)0617 endelig. blev forelagt i 1995.
The first report COM(1995)617 final. was presented in 1995.
Den næste undersøgelse blev iværksat med en grønbog om produktansvar KOM(99)0396 endelig. , som blev vedtaget i juli 1999, og som resulterede i rapport nr. 2 KOM(2000)0893 endelig. , der blev offentliggjort den 31. januar 2001.
The second review exercise was launched with a Green Paper on Product Liability COM(1999)396 final. adopted in July 1999, leading to the second report COM(2000)893 final. published on 31 January 2001.
Før dette tidspunkt har Kommissionen ikke modtaget nogen tilkendegivelse om, at direktivet bør ændres.
Up to that moment, the Commission has received no indication that the directive should be modified.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0165/06
WRITTEN QUESTION P-0165/06
Om: Arabiske investeringer i Tyrkiet
Subject: Arab investment in Turkey
I den seneste tid har der været flere beretninger om, at der i øget omfang flyder penge fra arabiske lande til Tyrkiet til bygning af moskeer og oprettelse af islamskoler.
There have been reports recently that increased amounts of money are flowing into Turkey from Arab countries for the building of mosques, Islamic schools and the like.
Disse penge er forbundet med missionering i form af den wahabisme, der er baseret på den hanbalitiske retsskole.
This money is being linked to a religious conversion to Wahhabism, which stems from the Hanbali school of religious law.
Dermed tilstræbes en styrkelse af radikalt-islamistiske kredse i Tyrkiet og en svækkelse af den stadigt mere vestligt orienterede statsorden.
Their aim is to strengthen radical Islamic circles in Turkey and, at the same time, to weaken the increasingly Western-oriented system of government.
Kan Kommissionen oplyse, om den har modtaget tilsvarende oplysninger?
Can the Commission say whether it also has similar information?
Kan Kommissionen desuden oplyse, om den råder over skøn over, hvor store beløb der er tale om?
Does the Commission have any indication of how much money is being sent to Turkey from Arab countries?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0167/06
WRITTEN QUESTION P-0167/06
Om: Hjælp til Tchad
Subject: Aid to Chad
For nylig kom det frem, at Tchad, som er det afrikanske land, der står øverst på listen fra Transparency International (TI) over korrupte lande — ensidigt har vedtaget at tilpasse sin lov om forvaltning af olieindtægter (Petroleum Revenue Management Law — PRML).
It was recently announced that Chad — which scores higher than any other African country on the corruption index of Transparency International (TI) — has decided to unilaterally amend its Petroleum Revenue Management Law (PRML).
Denne lov var resultatet af en overenskomst med Verdensbanken, hvori det fastsattes, at Tchad skulle bruge 80 % af sine olieindtægter inden for de sociale sektorer, til f.eks. undervisning, sundhedsforsorg og udvikling af landdistrikter.
This law was the result of an agreement with the World Bank under which Chad was required to spend 80 % of its oil revenue on social sectors such as education, healthcare and rural development.
Det fastsættes også, at der skulle oprettes en fond for fremtidige generationer.
It was also agreed that a fund should be set up for future generations.
Ved tilpasningen af loven bliver det muligt for regeringen i Tchad at lade yderligere 15-­30 % af olieindtægterne tilfalde statskassen.
The amendment to the law will make it possible for the Government of Chad to channel an extra 15 to 30 % of the cost of oil into the State's coffers.
Verdensbanken har i mellemtiden vedtaget at standse alle lån til en værdi af 124 mio. EUR til Tchad og ikke at yde nye lån.
The World Bank has now decided to suspend all its loans to Chad, totalling EUR 124 million, and not to grant any new loans.
Verdensbanken og Den Europæiske Union samarbejder bl.a. inden for PEFA-programmet (Public Expenditure and Financial Accountability) med henblik på at opstille fælles indikatorer for ydelser af lån inden for området forvaltning af offentlige finanser.
The World Bank and the European Union are cooperating, inter alia , on the Public Expenditure and Financial Accountability programme PEFA to jointly establish indicators in the field of public financial management for the provision of aid.
Som medlem af AVS-­gruppen modtager Tchad støtte fra Den Europæiske Union.
As a member of the ACP group, Chad receives aid from the European Union.
Kommissionen bedes oplyse, hvilke foranstaltninger, som f.eks. indefrysning af hjælp, den vil træffe over for Tchad i anledning af Verdensbankens afgørelse?
Can the Commission indicate what measures, such as freezing of aid, it intends to take with regard to Chad in response to the World Bank's decision?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0174/06
WRITTEN QUESTION P-0174/06
Om: Forbud mod sættegarn
Subject: Ban on bottom-set gill nets
På mødet vedrørende TAC'er og kvoter sidste år vedtog på forslag af Kommissionen et etårigt forbud mod anvendelse af sættegarn ud over 200 meters grænsen fra 1. februar 2006.
At its meeting last year on TACs and quotas, the Council, at the Commission's proposal, adopted a year-long ban from 1 February 2006 on the use of bottom-set gill nets at depths lower than 200 metres.
Forbudet skal kun gælde for ICES-områderne VI a, b og VII b, c, j, k samt zone XII øst for 27° W.
This proposal affects only ICES Divisions VI a and b and VII b, c, j and k, and Subarea XII east of 27 °W.
Den vedtagne tekst indeholder desuden en fælles erklæring fra Rådet og Kommissionen, hvori de anerkender nødvendigheden af at forbedre kendskabet til disse fiskeredskabers virkninger uden for 200 meter-grænsen, ligesom de er enige om, at enhver fiskerireguleringsforanstaltning skal vedtages på et videnskabeligt grundlag, der tager hensyn til de konkrete fiskeriredskabers specifikke karakter.
The adopted text also contains a joint statement in which the Council and Commission recognise the need to improve knowledge of the effects of these nets at depths below 200 metres and agree that any measure governing fisheries should be adopted on a scientific basis, taking into account the specific nature of each type of net used.
I erklæringen anmoder Kommissionen endvidere Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri om at revidere de eksisterende data med henblik på at kunne foreslå passende foranstaltninger hurtigst muligt.
In the text, the Commission asks the Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries (STECF) to review the information available with a view to presenting suitable measures as soon as possible.
I betragtning af, at der kun er få data til rådighed, på hvilket grundlag har Kommissionen da baseret sit forslag om et forbud, som den forelagde for Rådet i december sidste år?
Given the scarcity of data, what was the scientific basis for the Commission's proposal for a ban, presented to the Council in December 2005?
Hvornår vil rapporten fra Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri foreligge?
When will the STECF report be available?
Vil Kommissionen til den tid fremsætte forslag til ændring af det forbud, som blev foreslået på det seneste rådsmøde?
Will the Commission then suggest changes to the ban proposed at the last Council?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0175/06
WRITTEN QUESTION P-0175/06
Om: EU's geoinformationspolitik
Subject: EU geoinformation policy
Hvilke resultater har EU's geoinformationspolitik opnået i de seneste år?
What results has EU geoinformation policy achieved over the last few years?
Deler Kommissionen den opfattelse, at der må stilles nye krav til de nationale regeringers geoinformationspolitik efter EU's udvidelse til 25 medlemsstater?
Does the Commission agree that, following the enlargement of the EU to 25 Member States, national governments face new demands as regards geoinformation policy?
I bekræftende fald hvilke?
If so, what are these demands?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0200/06
WRITTEN QUESTION P-0200/06
Om: Skotøjssektoren og indførsel fra Kina
Subject: The footwear industry and imports from China
Den 8. juni 2005 oplyste Kommissionen (IP/­05/­696), at der havde været tale om en påfaldende stigning i indførslen fra Kina af seks kategorier af skotøj.
The Commission stated on 8 June 2005 (IP/05/696) that there has been a spectacular increase in imports from China for six categories of footwear.
Ifølge Kommissionen vil denne stigning i første kvartal af 2005 kunne udgøre en stigning på 700 % i forhold til 2004.
It further predicts that the first quarter of 2005 could see a 700 % increase on the equivalent figure for 2004.
Kan Kommissionen, eftersom den siden februar sidste år har fulgt udviklingen inden for bestemte kategorier af skotøj med oprindelse i Kina efter ophævelsen af kvoterne, oplyse, hvilke foranstaltninger den har truffet eller har til hensigt at træffe for at rette op på denne situation?
Since the Commission has been monitoring certain categories of Chinese footwear since February 2004, in the wake of the abolition of the quotas, can it state what measures it has taken or will take to remedy this state of affairs?