natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvilke foranstaltninger eller tiltag agter Kommissionen at iværksætte for at sikre en hurtig indarbejdelse af denne lovgivning i EØS‑aftalen forud for udløbet af overgangsperioden?
What measures or steps will the Commission take to ensure fast-track incorporation of this legislation into the EEA Agreement prior to the expiration date of the transition period?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-010348/2011
Question for written answer E-010348/2011
Om: Livsvarige skader ved bedøvelse
Subject: Lifelong damage from use of anaesthetics
Den danske Lægemiddelstyrelse har to gange inden for de senere år forsøgt at få indført advarsler om, at der er forhøjet risiko for livsvarige nerveskader, hvis tandlægerne bruger et bedøvelsesmiddel med dobbelt styrke til bedøvelse i underkæben.
Twice in recent years the Danish Medicines Agency has attempted to bring about the introduction of warnings of an increased risk of permanent nerve damage if dentists use a double strength anaesthetic to anaesthetise the lower jaw.
Men begge gange er ønsket blevet afvist af øvrige EU‑lande.
However, both times the Agency’s request has been rejected by other EU Member States.
Desuden har danske forskere påpeget, at risikoen for en nerveskade er seks gange større ved brug af bedøvelsesmidlet articain, der sælges i dobbelt styrke, end ved andre midler.
Furthermore, Danish researchers have observed that the risk of nerve damage is six times greater when using the anaesthetic Articaine, which is sold at twice the concentration of other products.
Hvorfor overhører EU danske advarsler om risiko for livsvarige skader ved bedøvelse?
Why is the EU ignoring the Danish warnings of the risk of lifelong damage from the use of anaesthetics?
Mener Kommissionen ikke, at de europæiske tandlægepatienter har ret til at vide, at der er en forøget risiko, når man bliver bedøvet hos tandlægen?
Does not the Commission consider that European dental patients have a right to know that there is an increased risk when they are given an anaesthetic at the dentist’s?
(21. december 2011)
(21 December 2011)
Der kan gives markedsføringstilladelse for lægemidler i Den Europæiske Union gennem en centraliseret procedure i Kommissionen eller gennem en decentraliseret procedure, en procedure med gensidig anerkendelse eller en national procedure i en medlemsstat.
Marketing authorisation for medicinal products in the European Union can be granted via a centralised procedure by the Commission or via a decentralised, mutual recognition or national procedure by a Member State.
Bedøvelsesmidler til tandlægebrug er godkendt af medlemsstaterne.
Dental anaesthetics have been authorised by the Member States.
En markedsføringstilladelse indeholder som bilag et resumé af produktets egenskaber med oplysninger til sundhedsprofessionelle samt en indlægsseddel til patienter.
A marketing authorisation contains as annexes a Summary of Product Characteristics, which is the product information for healthcare professionals, and a Patient Leaflet.
Både produktresuméet og indlægssedlen indeholder oplysninger om den godkendte dosering af lægemidlet og de risici, der er forbundet med det.
Approved dosage of the medicinal product as well as its risks, are addressed in this summary and also in the patient leaflet.
I forbindelse med de procedurer, hvor mere end en enkelt medlemsstat er involveret, giver lægemiddellovgivningen Direktiv 2001/83/EF om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler, ændret ved direktiv 2004/27/EF, særlig artikel 29 (EUT L 136 af 30.4.2004, s. 34). en medlemsstat, der måtte have betænkeligheder, mulighed for at gøre indsigelse på grund af en potentiel alvorlig risiko for folkesundheden Retningslinje for definition af en potentiel alvorlig risiko for folkesundheden i forbindelse med artikel 29, stk. 1 og 2, i direktiv 2001/83/EF — Marts 2006 (EUT C 133 af 8.6.2006, s. 5). og forelægge de omstridte punkter for en koordineringsgruppe, hvor alle medlemsstater er repræsenteret.
Pharmaceutical legislation Directive 2001/83/EC on the Community code relating to medicinal products for human use as amended by the Directive 2004/27/EC, particularly Article 29, OJ 2004/ L 136/34. provides for an opportunity for a concerned Member State in each procedure, where more than one Member State is involved, to raise objections on grounds of a potential serious risk to public health Guideline on the definition of a potential serious risk to public health in the context of Article 29(1) and (2) of Directive 2001/83/EC — March 2006, OJ 2006/C 133/05. and refer the points of disagreement to a Coordination Group, in which all Member States are represented.
I denne gruppe bestræber medlemsstaterne sig på at nå til enighed om, hvad der skal ske.
Within this group, the Member States shall use their best endeavours to reach agreement on the action to be taken.
Hvis medlemsstaterne under en decentraliseret procedure eller en procedure med gensidig anerkendelse ikke når til enighed om en markedsføringstilladelse for et lægemiddel, indbringes sagen for Udvalget for Humanmedicinske Lægemidler.
If Member States in a decentralised or mutual recognition procedure fail to reach consensus on a marketing authorisation of a medicinal product, the matter is referred to the Committee for Medicinal Products for Human Use.
Ved en indbringelsesprocedure vedtager udvalget en videnskabelig udtalelse, og Kommissionen vedtager efter høring af medlemsstaterne en afgørelse, der gælder i hele EU.
In a referral procedure, the Committee adopts a scientific Opinion and the Commission, after consulting the Member States, adopts a decision valid in the whole EU.
Hidtil er der ikke blevet indledt nogen sådan procedure vedrørende lægemidler, der indeholder articain.
So far no such procedure with articaine-containing medicinal products has been started.
Hertil kommer, at da bedøvelsesmidler til tandlægebrug, der indeholder articain, er godkendt på nationalt plan, skulle alle oplysninger om overvågningen efter markedsføringen være tilgængelige for de nationale kompetente myndigheder.
In addition, as dental anaesthetics containing articaine are authorised at national level, all information from post-marketing surveillance would be available to the national competent authorities.
Imidlertid har ingen medlemsstater anmodet om en ny vurdering af et sådant produkt.
However, no Member States has triggered a review for such product.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-010349/2011
Question for written answer E-010349/2011
Om: Fjernelse af fosfater fra vaske‑ og rengøringsmiddelindustrien
Subject: Abolition of phosphates in the detergent industry
Ifølge oplysninger fra Helsingforskommissionen (Helcom) er Østersøen eutrofieret.
According to information from the Helsinki Commission (Helcom), the Baltic Sea suffers from eutrophication.
Stigningen i udledningen af nitrogen og fosfor i Østersøen er et af de mest presserende problemer.
One of the most urgent problems is the increase in the amount of nitrogen and phosphorus flowing into the Baltic Sea.
Ifølge Helcom ville eutrofieringen af Østersøen falde med 24 %, hvis vaske‑ og rengøringsmiddelindustrien holdt op med at bruge fosfater.
In the Commission’s opinion, eutrophication of the Baltic Sea would drop by 24 % if the detergent industry were to stop using phosphates.
Dette ville bidrage til at bremse udviklingen af algevækst og højere former for planteliv, som forstyrrer balancen mellem organismerne i vandet og forringer vandets kvalitet.
This would slow down the growth of algae and higher plants, which upsets the balance of organisms present in the water and affects water quality.
Et af de primære projekter under den første søjle for Østersøstrategien har til formål at bringe anvendelsen af fosfater i de lande, hvor de stadig bruges i vaske‑ og rengøringsmiddelindustrien, til ophør.
One of the flagship projects of the first pillar of the Baltic Sea Strategy targets the removal of phosphates from detergents in those countries where the industry still uses them.
Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt der er gjort med hensyn til at bringe anvendelsen af fosfater i vaske‑ og rengøringsmiddelindustrien til ophør, og fremsætte en tidsplan herfor?
Could the Commission provide information on progress to date on stopping the use of phosphates in the detergent industry and give a timetable for an end to the use of these substances?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-010350/2011
Question for written answer E-010350/2011
Om: Nederlandsk lovgivning om godtgørelse af rejseudgifter ved grænseoverskridende skolekørsel med handicappede elever
Subject: Dutch regulation on the payment of travel costs for the cross-border transport to school of pupils with disabilities
I sit svar på E‑007608/2011 anfører Kommissionen, at Nederlandenes undladelse af at godtgøre transportudgifterne for handicappede børn, der køres til sammenlignelige skoler i Belgien, er forenelig med EU‑retten og nærmere bestemt artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, idet der ikke skulle være tale om forskelsbehandling.
In its answer to my Written Question E‑007608/2011, the Commission states that the refusal by the Netherlands to pay for the travel costs of children with disabilities to similar Belgian schools is compatible with EC law and specifically with Article 21 of the TFEU, because there is no question of discrimination.
Efter min mening kan også ikkediskriminatoriske hindringer betragtes som begrænsninger omhandlet i artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
In my opinion, non-discriminatory barriers can also be classified as limitations within the meaning of Article 21 of the TFEU.
Der er her især tale om lovgivning, som medfører skade på grund af udnyttelsen af den frie bevægelighed, og som derfor virker begrænsende.
In particular, this would concern regulations that discriminated on account of the use of free movement and which therefore constitute an obstacle.
Af Domstolens retspraksis fremgår det, at det er en stor chance for, at den nederlandske lovgivning om godtgørelse af udgifter til skolekørsel, vil blive betegnet som en begrænsning af artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (se sag C-11/06 og sag C-12/06, præmis 25‑30 og den deri anførte retspraksis).
The case law of the Court of Justice shows that there is a considerable chance that the Dutch regulation on the payment of school transport costs should be classified as a limitation under Article 21 TFEU (see Case C‑11/06 and Case C‑12/06, points 25-30 and the cases cited there).
Dette skulle betyde, at lovgivningen kun vil kunne være forenelig med EU‑retten, hvis dette kan begrundes.
This would mean that the regulation would only be compatible with EC law if it can be justified.
Om dette er tilfældet, kan man betvivle, da rejseudgifterne til den belgiske skole, især i grænseområderne, som sådan ikke behøver at være større.
It is questionable whether this would be possible because the travel costs to a Belgian school do not necessarily have to be higher, particularly in the border regions.
Bortset derfra bør lovgivningen i stedet for slet ikke at godtgøre rejseudgifter til skoler i andre medlemsstater i stedet kunne anvende lofter i form af antal kilometer eller beløb.
Moreover, instead of not paying any travel costs to schools in other Member States, the regulation could also use ceilings in terms of a maximum number of kilometres or a fixed amount.
Desuden mener jeg, at der ifølge artikel 51, stk. 1, i EU's charter om grundlæggende rettigheder og de forklarende bemærkninger dertil (i særdeleshed henvisningen til ERT-dommen, sag C-260/89) ved vurderingen af, om lovgivningen kan begrundes, skal tages hensyn til artikel 26 i chartret (»Integration af mennesker med handicap«).
Furthermore, I believe that under Article 51(1) of the Charter of Fundamental Rights of the European Union and the accompanying clarifications (especially with reference to the ERT judgment in Case C‑260/89), when assessing whether the regulation can be justified, Article 26 of the Charter (‘integration of persons with disabilities’) should be taken into account.
Er Kommissionen, i lyset af ovenstående, stadig af den opfattelse, at begrænsningen af sådanne godtgørelser til børn, som går i skole i Nederlandene, ikke er i strid med artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde?
In light of the above, is the Commission still of the opinion that the limitation of such payments to children attending school in the Netherlands is not contrary to Article 21 TFEU?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-010351/2011
Question for written answer E-010351/2011
Om: Evaluering af fremskridtene i det indre marked for tjenesteydelser
Subject: Assessment of progress in the operation of the single market in services
En af de 12 prioriteter i det indre marked, som meddelt af Kommissionen i april 2011, er at indføre fælles EU‑standarder i servicesektoren http://ec.europa.eu/news/economy/110413_el.htm. .
One of the 12 priorities of the single market, as announced by the Commission in April 2011, is the establishment of pan-European standards in the services sector http://ec.europa.eu/news/economy/110413_en.htm .
Ifølge Kommissionen er den primære prioritet for at gennemføre det indre marked for tjenesteydelser en fuldstændig gennemførelse af EU's tjenesteydelsesdirektiv i alle medlemsstaterne, herunder oprettelse af kvikskranker.
According to the Commission, the creation of a single market in services will require the full and complete implementation of the Services Directive in all Member States, including the creation of points of single contact.
I henhold til Rådets konklusioner af den 23. oktober 2011 bør medlemsstaterne have gennemført tjenesteydelsesdirektivet inden udgangen af året og sikre, at kvikskrankerne er fuldt ud funktionelle, og at de finansielle institutioner er fuldt informeret om de nye muligheder http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/125496.pdf. .
Moreover, according to the Council conclusions of 23 October 2011, Member States must complete implementation of the Services Directive by the end of the year and ensure that the points of single contact are fully functional and that economic actors are fully informed about new opportunities http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/125496.pdf .
Kommissionen har meddelt, at den »i samarbejde med medlemsstaterne« vil foretage »præstationskontrol« med henblik på en øget kontrol af den praktiske funktion af EU's reguleringsramme, der anvendes på visse områder for udvikling, som f.eks. inden for forretningsservice, konstruktion og turisme http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf. .
The Commission has announced that, in conjunction with Member States, it would carry out ‘performance checks’ with a view to increased scrutiny of the practical functioning of the EU regulatory framework applicable to certain development areas such as business services, construction and tourism http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf .
Hvordan vurderer Kommissionen anvendelsen af EU's tjenesteydelsesdirektiv indtil i dag?
How does it view implementation so far of the Services Directive?
Hvilke medlemsstater har gjort fremskridt med hensyn til anvendelsen af direktivet?
Which Member States have made progress in implementing the directive?
I hvilke lande har man registreret forsinkelser, og særligt på hvilke områder? 2.
In which countries have there been delays, and in which areas in particular? 2.
Hvordan har medlemsstaterne reageret på målene om oprettelse og drift af kvikskranker? 3.
How are Member States meeting the targets set for the establishment and operation of points of single contact? 3.
Hvad er status med hensyn til forberedelsen af »præstationskontrollen«, og på hvilke kriterier vil denne kontrol være baseret?
What stage have preparations for the ‘performance checks’ reached and on what parameters will these checks be based?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-010352/2011
Question for written answer E-010352/2011
Giancarlo Scottà (EFD) og Esther Herranz García (PPE)
Giancarlo Scottà (EFD) and Esther Herranz García
Det seneste E. coli-udbrud har vist, at der er væsentlige mangler i det europæiske varslingssystem for fødevarer, hvilket har skadet de spanske producenters økonomiske interesser, da de fejlagtigt blev anklaget for at være kilden til bakterieinfektionen.
The latest outbreak of E. coli has pointed up significant failings in the European food alert system which have damaged the economic interests of the Spanish producers who were mistakenly accused of being the source of the bacterial infection.
Den spanske produktion har især lidt under et fald i forbrugernes tillid, men konsekvenserne af krisen har spredt sig ud over hele den europæiske frugt- og grøntsagssektor.
Spanish production has been particularly affected by the loss of consumer confidence, but the consequences of the crisis have spread across the whole European fruits and vegetable sector.
Den 26. oktober 2011 godkendte Parlamentet en bevilling på 250 mio. EUR til frugt- og grøntsagsproducentorganisationer, især dem, der har været udsat for tab som følge af E. coli-udbruddet.
On 26 October 2011 Parliament approved an allocation of EUR 250 million in favour of fruit and vegetables producers’ organisations, and in particular for those reporting losses caused by the E. coli outbreak.
Har Kommissionen afsluttet sine undersøgelser med henblik på at fastslå den nøjagtige årsag til udbruddet?
Has the Commission completed its investigations with a view to determining the exact origin of this outbreak?
Har Kommissionen til hensigt at reformere det hurtige varslingssystem for at forbedre dets effektivitet og forhindre beskyldninger, der alene er baseret på mistanke?
Does the Commission intend to reform the rapid alert system in order to improve its efficiency and avoid accusations based merely on suspicion?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-010355/2011
Question for written answer E-010355/2011
Mikroproduktion af energi har været genstand for stigende opmærksomhed i EU.
Microgeneration has been receiving increasing attention in the EU.
I 2009 fremhævede EU's energikommissær, Günther Oettinger, i forbindelse med igangsættelsen af Micropower Europa, emnet mikroproduktion af energi ved at understrege vigtigheden af »bygninger som kraftværker«.
In 2009, at the launch of Micropower Europe, EU Commissioner for Energy Günther Oettinger highlighted the topic of microgeneration by underlining the importance of ‘buildings as power plants’.
I 2010 opfordrede Parlamentet Kommissionen til at foreslå fremmende foranstaltninger til og programmer for mikroproduktion.
In 2010, the European Parliament called on the Commission to propose incentives and programmes for microgeneration.
Imidlertid har energiproduktion på husstandsplan, selv om undersøgelser har vist kapaciteten i og effektiviteten af mikroproduktion, aldrig været taget op i forslaget til direktivet om energieffektivitet, og der har ikke været tænkt på en europæisk strategi for mikroproduktion.
Nevertheless, although studies have shown the capacity as well the efficiency of microgeneration, household-scale energy generation has not been taken up in the proposal for the directive on energy efficiency, and no European strategy for microgeneration has been foreseen.
I Nederlandene er en alvorlig afgiftsmæssig barriere for udbredt brug af mikroproduktion »udligningsproblemet« (»salderingsproblematiek«).
In the Netherlands an important fiscal barrier preventing the widespread use of microgeneration is the ‘offsetting problem’ (salderingsproblematiek ).
Generelt kan husstandene frit udnytte den energi, der produceres af private mikroanlæg på deres egen ejendom, f.eks. et solpanel på husets tag eller en vindmølle i haven, uden at skulle betale nogen afgift af den leverede energi.
In general, households can freely use the energy generated by private microgenerators installed on their own premises, e.g. a solar panel on the roof of the house or a windmill in the garden, without having to pay any tax on the supply of energy.
Men hvis en sammenslutning eller en gruppe af husstande sammen benytter et lille energianlæg, f.eks. et solpanel på taget af en boligblok eller en vindmølle lige i nærheden, anses den enkelte husstand ikke for at være selvforsynende, og derfor pålægges den enkelte afgift af den leverede energi.
However, if a community or a group of households uses a small-scale energy generator together, e.g. a solar panel on the roof of an apartment building or a windmill just outside the premises, the individual households are not seen as self-supplying and each of them is taxed on the energy supplied.
Overkapacitet på nogle tidspunkter (f.eks. om sommeren) kan ikke udlignes på »energiafgiftsneutral« måde mod underkapacitet på andre tidspunkter (f.eks. vinter).
Overcapacity at one time (e.g. summer) may not be offset in an ‘energy tax neutral’ way against undercapacity at another time (e.g. winter).
Denne afgiftsform hindrer udbredt indførelse af mikroproduktion og afholder mange husstande eller sammenslutninger fra at investere i små energianlæg.
This taxation is an impediment to the widespread uptake of microgeneration and deters many households or communities from investing in small-scale energy generators.
Er den nuværende nederlandske afgift på energiforsyning fra et lille energianlæg, der deles af flere husstande, og manglende mulighed for at udligne underkapaciteten med overkapacitet på beskatningsneutral måde i overensstemmelse med EU‑lovgivningen?
Are the current Dutch taxation on the energy supply from a small-scale energy generator shared between households, and the impossibility of offsetting undercapacity against overcapacity in a tax neutral way, in conformity with European legislation?
Vil Kommissionen forhindre sådanne afgiftsordninger i fremtidig lovgivning, og er Kommissionen enig i, at denne afgift er en hindring for udbredt indførelse af mikroproduktion?
Will the Commission prevent such taxation schemes in future legislation and does the Commission agree that this taxation is an impediment to the widespread uptake of microgeneration?
Hvornår vil Kommissionen udarbejde en sammenhængende strategi for mikroproduktion, med henblik på at forbedre energieffektiviteten og målet for vedvarende energi i EU?
When will the Commission set up a coherent strategy for microgeneration in order to improve energy efficiency and the target for renewables in the EU?
Råder Kommissionen over oplysninger om de forskellige typer af skattemæssige og juridiske hindringer for mikroproduktion i medlemsstaterne?
Does the Commission have information on the different types of fiscal and legal barriers to microgeneration in the Member States?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-010356/2011
Question for written answer E-010356/2011
Kan Kommissionen oplyse, om nogle af overtrædelsesprocedurerne mod Italien allerede er nået til EU‑domstolens anden og endelige afgørelse?
Can the Commission indicate whether any of the proceedings against Italy have already reached the stage of a second, final judgment handed down by the Court of Justice?
Hvilket beløb betaler Italien i bekræftende fald for hver af disse overtrædelser?
If so, how much is Italy paying for each infringement?
Italien er selvsagt ikke den eneste medlemsstat, mod hvilken der er indledt mange overtrædelsesprocedurer.
Italy is not, of course, the only Member State with numerous infringement proceedings open against it.
Kan Kommissionen oplyse, hvilke lande der er blevet underkastet overtrædelsesprocedurer med endelig afgørelse, af hvilke årsager, og hvor meget de lande, der er blevet dømt, har betalt i bøde?
Can the Commission indicate which Member States subject to infringement proceedings have been handed down a final judgment, on what grounds the judgments were given, and how much the Member States concerned paid in fines?