natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ikke desto mindre har provinsen Padova afgivet en positiv udtalelse om miljøforeneligheden af et projekt for renovering af fabrikken Italcementi i Monselice, hvilket vil gøre det muligt at forlænge fabrikkens aktiviteter i yderligere 30 år.
Despite this, the Province of Padua has expressed a favourable opinion on the environmental compatibility of a project to renovate the Italcementi cement plant in Monselice, which would enable it to carry on operating for another 30 years.
Den regionale forvaltningsdomstol i Veneto har anerkendt kontrasten mellem den planlagte omstrukturering og bestemmelserne i miljøplanen.
The regional administrative court (TAR) of Veneto has acknowledged that the new project conflicts with the rules laid down in the environmental plan.
Den 17. januar 2012 vil statsrådet afsige dom i appelsagen, som blev anlagt efter anmodning fra virksomheden og andre institutioner.
The company in question, and other bodies, have appealed, and the Council of State is due to deliver a decision on the matter on 17 January 2012.
I »miljøbeskyttelses- og saneringsplanen« placeres kommunerne Este og Monselice på grund af den høje forureningsgrad i »område A« — blandt de områder, der skal saneres.
Because of the high level of pollution, the local ‘air protection and clean-up plan’ has included the towns of Este and Monselice in ‘Zone A’, i.e. a zone to be cleaned up.
I den gældende lovgivning — og navnlig i lovdekret nr. 152 af 3. april 2006, hvorved det stadig gældende IPPC-direktiv (2008/1/EF) gennemføres — fastsættes følgende emissionsgrænser, nemlig totalstøv: 30 mg/Nm3; svovldioxid: 600 mg/Nm3; nitrogenoxyd: 1 800 mg /Nm3.
Under current legislation, and in particular Legislative Decree No 152 of 3 April 2006 which transposes the IPPC Directive (2008/1/EC) still in force, the cement plants in question have the following emission limits: total dust: 30 mg/Nm3; sulphur dioxide: 600 mg/Nm3; nitrogen oxides: 1 800 mg/Nm3.
Det kan undre, at der i lovdekret nr. 133 af 11. maj 2005, hvorved direktiv 2000/76/EF gennemføres, fastsættes følgende emissionsgrænser for forbrændingsanlæg, nemlig totalstøv: 10 mg/Nm3; svovldioxid: 50 mg/Nm3; nitrogendioxyd: 200 mg /Nm3.
Surprisingly, as far as incinerators are concerned, Legislative Decree No 133 of 11 May 2005, implementing Directive 2000/76/EC, provides for the following emission limits: total dust: 10 mg/Nm3; sulphur dioxide: 50 mg/Nm3; nitrogen dioxide: 200 mg/Nm3.
Den meget store og helt uforståelige forskel med hensyn til grænseværdierne for emission af de samme forurenende og sundhedsskadelige stoffer gældende for cementfabrikker og forbrændingsanlæg er iøjnefaldende.
Here there is clearly a macroscopic and incomprehensible difference in emission limits for cement plants and incinerators that emit the same health-damaging pollutants.
Disse lempeligere krav til cementfabrikkerne forekommer endnu mindre forståelige, hvis man tager i betragtning, at de absolutte vægtmængder (koncentration x rækkevidde) for de omtalte forurenende stoffer normalt er meget højere for en cementfabrik end for et forbrændingsanlæg.
Even more incomprehensible is the fact that cement plants are being given such special treatment when the absolute quantities (concentration multiplied by flow) of the abovementioned pollutants are generally much higher in cement plants than in incinerators.
Ved fastsættelsen af grænseværdierne tages der heller ikke hensyn til afstanden mellem de tre cementfabrikker, hvis grænseværdier er blandt de højeste, som loven tillader.
When establishing the emission limits, no account was taken of the distance between the three cement plants, the emission limits of which are among the highest permitted by law.
Befolkningen i parkens område udsættes for en meget højere forureningsbelastning end den — allerede meget høje belastning — fra en enkelt cementfabrik.
People living in or near the park are having to bear a pollution load that is much higher than the already very high load of a single cement plant.
Finder Kommissionen i lyset af ovenstående det ikke nødvendigt og presserende at sænke grænseværdierne for cementfabrikker med henblik på i det mindste at tilpasse dem til værdierne for forbrændingsanlæg — særlig hvad angår: a) den reelle indbyrdes afstand mellem cementfabrikker og b) disses afstand til boligbebyggelser og deres placering inden for fredede områder?
Given the above, does the Commission not agree that it is necessary and urgent to lower the emission limits for cement plants in order to adapt them at least to those for incinerators, in particular according to: a) the actual distance between cement plants, and b) the distances of the plants from residential areas and their location within protected areas?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-012389/2011
Question for written answer P-012389/2011
Om: Retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur
Subject: Guidelines for trans-European energy infrastructure
I forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om retningslinjer for den transeuropæiske energiinfrastruktur og om ophævelse af beslutning nr. 1364/2006/EF (KOM(2011)0658 — 2011/0300(COD)) vil Kommissionen fremme de fastslåede infrastrukturprioriteter.
In its proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council on guidelines for trans-European energy infrastructure and repealing Decision No 1364/2006/EC (COM(2011) 0658 — 2011/0300(COD)) the Commission seeks to promote specific infrastructure priorities.
Kommissionen foreslår foranstaltninger, som tager sigte på at fremme såkaldte »projekter af fælles interesse« (PCI) inden for 12 prioriterede geografiske korridorer og områder.
The Commission proposes measures aimed at promoting so-called ‘projects of common interest’ (PCIs) in 12 priority geographical corridors and areas.
Fire af korridorerne tilhører elsektoren, fire gassektoren og en korridor oliesektoren.
Four of the corridors belong to the electricity sector, four to the gas sector and one relates to oil.
Foruden disse ni geografiske korridorer findes der desuden tre mere generelle prioriterede områder, som omfatter intelligente elnet, »elmotorveje« og grænseoverskridende kuldioxidnet.
In addition to these nine geographical corridors, there are also three more general priority areas concerning smart grids, ‘electricity highways’ and a cross-border carbon dioxide network.
For at et projekt kan få PCI-status, skal en række grundlæggende kriterier være opfyldt.
A project needs to meet a number of basic criteria in order to achieve PCI status.
Har man besluttet, hvor store økonomiske midler der skal afsættes til disse prioriterede områder?
Has any decision been taken on how much funding is to be allocated to these priority areas?
I forbindelse med aftalen fra Nagoya 2010 om miljøskadelig støtteordning vil jeg gerne stille dette spørgsmål: Er bidrag til udbygning af gas- og olienet i overensstemmelse med denne aftale?
With regard to the Nagoya 2010 agreement on environmentally harmful subsidies, can the Commission say whether financial support for the development of the gas and oil network is compatible with this agreement?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-012405/2011
Question for written answer P-012405/2011
Økonomisk set er aftalen med Marokko afgørende for en række spanske kystområder.
The agreement with Morocco is crucial to the economic prosperity of some Spanish coastal areas.
Kan Kommissionen oplyse, hvilke resultater der indtil nu er opnået med henblik på at indgå en ny fiskeriaftale med Marokko samt oplyse, hvilke foranstaltninger Kommissionen agter at træffe i den henseende?
Could the Commission give details of progress made to date on the conclusion of a new fisheries protocol with Morocco and the steps it will take to achieve this?
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at kompensere fiskerisektoren, som er berørt af indstillingen af aktiviteterne i farvandene omkring Marokko?
What measures could the Commission approve to compensate the sector hit by the freeze on fishing in Moroccan waters?
Hvilket retsgrundlag vil Kommissionen henholde sig til for at afhjælpe Europa-Parlamentets tøven i forbindelse med fornyelsen af fiskeriaftalen med Marokko?
What legal bases could the Commission provide that would put an end to Parliament’s reluctance to conclude a new agreement with Morocco?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-012455/2011
Question for written answer P-012455/2011
(5. januar 2012)
(13 January 2012)
Om: Pensionsalder og førtidspension for europæiske tjenestemænd
Subject: Retirement age and early retirement pension for EU officials
I slutningen af november 2011 erindrede EU‑kommissær Olli Rehn endnu en gang Belgien om disse henstillinger fra EU.
At the end of November 2011, EU Commissioner Olli Rehn reminded Belgium once again of the six European recommendations.
Tre af dem understregede han yderligere: Budgetunderskuddet skal bringes kraftigt ned, lønforhandlings- og lønindekseringssystemerne skal reformeres, og både den faktiske alder for tilbagetrækning og den lovbestemte pensionsalder på 65 år skal sættes op.
He highlighted three of them in particular: the need for a substantial reduction in the budget deficit, a reform of the wage bargaining and wage indexation systems, and also an increase in both the effective age of exit from the labour market and the legal retirement age of 65.
Dette er legitime henstillinger, men spørgsmålet er, om EU‑institutionerne selv opfylder disse krav.
These recommendations are correct, but the issue is whether the Commission itself meets these requirements.
Derfor følgende spørgsmål: —
The following questions therefore arise: —
Hvilket lønindekseringssystem anvendes i EU‑institutionerne?
What system of wage indexation is used at the Commission?
Hvor stor var lønindekseringen i 2008, 2009, 2010 og 2011? —
What indexation was applied to salaries in 2008, 2009, 2010 and 2011? —
Hvad er den officielle pensionsalder for EU‑tjenestemænd? —
What is the official mandatory retirement age for Commission officials? —
Hvilke førtidspensionsordninger findes der eventuelt? —
What systems, if any, are there for early retirement? —
Hvor mange EU‑tjenestemænd i alle EU‑institutionerne gik i perioden 2000‑2011 på denne måde på førtidspension, og hvad var deres alder? —
How many Commission officials took early retirement in this way in the period 2000‑11, and at what ages? —
Kan man som EU‑funktionær førtidspensioneres uden, eller blot med et mindre, tab af pensionsrettigheder? —
Can an EU official take early retirement without or with only a limited loss of pension rights? —
Kan Kommissionen i bekræftende fald oplyse mig, hvor mange funktionærer i alle EU‑institutioner der siden 2000 er blevet førtidspensioneret uden, eller blot med et mindre, tab af pensionsrettigheder?
If so, can the Commission inform me how many of its officials have taken early retirement without or with only a limited loss of pension rights since 2000?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-012514/2011
Question for written answer P-012514/2011
Om: Det tyrkiske flag på Pentadaktylosbjergene
Subject: Turkish flag on Pentadaktylos Mountain
Det er provokerende, at den tyrkisk-cypriotiske presse og videnskabsavisen Kibris blandt andre forslag til seværdigheder nævner udbryderregimets flag, som ifølge artiklen er blevet foreslået som kandidat til Guinness Rekordbog.
It is provocative that the Turkish Cypriot press and the scientific daily Kibris have included among other sight-seeing proposals the flag of the breakaway regime, which according to the article has been proposed as a candidate for the Guinness Book of World Records.
Flaget befinder sig på Pentadaktylosbjergene, hvor det dækker en overflade på 216 kvadratmeter, hvilket svarer til 10 fodboldbaner.
The flag located on the Pentadaktylos mountain range covers a surface of 216 square metres, equivalent to 10 football fields.
Der er blevet brugt 16 t maling til at fremstille flaget, hvorpå der står skrevet et Kemal Atatürk-citat: »Det er skønt at være tyrker«.
For its construction 16 tonnes of paint were used, and attached to it is written Kemal Ataturk’s phrase: ‘What a joy to be a Turk’.
På denne baggrund og med henvisning til min tidligere forespørgsel om samme emne vil jeg bede Kommissionen om at besvare følgende spørgsmål: 1.
In this connection and with reference to a previous question of mine on the same issue, I would like to ask the Commission: 1.
Hvorfor ignorerer Kommissionen det illegale flag på Pentadaktylos, som på provokerende vis minder om delingen af øen og dermed ødelægger forsøgene på at genforene de to samfund i stedet for at skabe et bedre forhandlingsklima i processen hen imod at nå frem til en aftale om en genforening af Cypern? 2.
Why does it ignore the presence of this illegal flag on Pentadaktylos, which provocatively recalls the division of the island, thus destroying bridges for reunification between the two communities, instead of creating a better climate for the negotiation process to produce an agreement on the reunification of Cyprus? 2.
Hvad forsøger den tyrkiske side at opnå ved at foreslå dette illegale flag som kandidat til Guinness Rekordbog, hvis ikke det er for at ophøje pseudostaten til en separat enhed, på trods af at den ikke er anerkendt af det internationale samfund? 3.
What is the Turkish side trying to achieve by proposing the candidacy of this illegal flag for the Guinness Book of Records if not to upgrade the pseudo-state as a separate entity, even though it is not recognised by the international community? 3.
Hvorfor får Tyrkiet, der er et kandidatland til tiltrædelse af EU, lov til at udvise en sådan uforsonlighed og arrogance over for Cypern uden at blive mødt med sanktioner?
Why is Turkey, a candidate country for accession, allowed to show such intransigence and arrogance towards Cyprus, without any sanctions?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-012515/2011
Question for written answer P-012515/2011
Om: Medlemsstaters krav om betaling fra STEC-beredskabsfonden (2)
Subject: Claims by Member States for payments from the EHEC emergency fund (2)
Dette spørgsmål er en opfølgning på Kommissionens svar på forespørgsel E‑008854/2011.
This question is a follow-up to the Commission’s answer to Question E‑008854/2011.
Har Kommissionen afvist indledende ansøgninger fra medlemsstaterne om udbetalinger fra STEC-beredskabsfonden eller udstedt instrukser om at ændre en ansøgning, før der kunne ske udbetaling fra fonden?
Did the Commission reject initial applications by Member States for payments from the EHEC emergency fund or issue instructions to alter an application before any payment was made from the fund?
Hvis det er tilfældet, hvilke ansøgninger fra hvilke medlemsstater har været berørt, og hvor stor er forskellen mellem det ansøgte og det udbetalte beløb?
If so, which applications by which Member States were affected and what was the difference between the amount applied for and the amount paid?
Mener Kommissionen, at pengene fra fonden er blevet anvendt og fordelt i overensstemmelse med fordelingen af skader i de forskellige medlemsstater?
Does the Commission consider that the money from the fund was used and distributed in accordance with the distribution of damage among the various Member States?
Hvilke beløb er der blevet udbetalt til medlemsstaterne?
What amounts were paid to the Member States?
Hvordan stod de i forhold til gennemsnitsindkomsten fra dyrkning i den pågældende medlemsstat i andre år i den periode, hvor STEC-krisen brød ud?
How did they relate to the mean revenue from cultivation in the Member States concerned in other years in the period in which the EHEC crisis broke out?
Har landene brugt hele det beløb, de har modtaget fra STEC-fonden, til udbetalinger til de berørte avlere?
Did countries use the full amount received from the EHEC fund to make payments to the growers concerned?
Hvis dette ikke er tilfældet, hvilke lande drejer det sig da om?
If not, which countries did not?
Hvordan sikrer EU, at pengene faktisk når ud til de berørte avlere?
How does the European Union ensure that the money actually reaches the growers affected?
Hvad gør Kommissionen med de penge, som den ikke har udbetalt?
What does the Commission do with the money which it has not disbursed?
Hvordan vurderer Kommissionen virkningerne af STEC-beredskabsfonden og dens effektivitet?
How will the Commission assess the impact of the EHEC emergency fund and its effectiveness?
Vil der blive gennemført en revision som opfølgning på ansøgningerne fra medlemsstaterne, navnlig Polen og Spanien, og hvornår vil resultaterne af denne revision foreligge?
Will there be an audit as a follow-up to the applications by Member States, particularly Poland and Spain, and when will the results of this audit be known?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-012553/2011
Question for written answer P-012553/2011
Om: Forslag til lettelse af administrative og reguleringsmæssige byrder for virksomheder
Subject: Proposal for minimising administrative and regulatory burdens on undertakings
EU fremlagde den 23.11 2011 en rapport om lettelse af de administrative og reguleringsmæssige byrder for små og mellemstore virksomheder (KOM(2011)0803).
On 23 November 2011 the Commission submitted a report on minimising regulatory burdens for SMEs (COM(2011) 0803).
Rapporten lægger op til at fjerne en tredjedel af alle administrative og reguleringsmæssige byrder for virksomheder, der har under 250 ansatte og en årlig omsætning under 375 mio. DKK.
The report seeks to eliminate a third of all administrative and regulatory burdens for undertakings with less than 250 employees and an annual turnover of less than DKK 375 million.
Derudover vil Kommissionen fritage virksomheder med færre end 10 medarbejdere og en omsætning under 15 millioner kroner for en række krav.
The Commission also wants to exempt undertakings with fewer than 10 workers and a turnover of less than DKK 15 million from a number of requirements.
Kommissionens rapport nævner en række eksempler på EU‑lovgivning, hvor man ønsker at lette de administrative byrder for små og mellemstore virksomheder (SMV), herunder EU‑lovgivning om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen samt udstationering af medarbejdere.
The Commission’s report gives a number of examples of EU legislation where it wants to reduce the administrative burdens on small and medium-sized enterprises (SMEs), including EU legislation on health and safety at work and the posting of workers.
Kan Kommissionen be‑ eller afkræfte, at den har til hensigt at fremsætte forslag eller generelt støtte initiativer, der forringer arbejdsmiljø og arbejdstagerrettigheder for ansatte i SMV?
Can the Commission confirm or deny that it intends to submit proposals, or generally support initiatives, to lower the quality of the working environment and reduce workers’ rights for the employees of SMEs?
Hvad er i givet fald tidsplanen for fremsættelse af sådanne forslag?
If so, what is the timetable for submitting such proposals?
Deregulering for SMV’er i form af f.eks. undtagelse for visse arbejdsmiljøkrav vil med stor sandsynlighed medføre en stigning i antallet af arbejdsulykker og en øget fysisk og psykisk nedslidning af de ansatte.
The deregulation of SMEs by, for example, exempting them from certain working environment requirements is very likely to lead to an increase in the number of accidents at work and greater physical and mental strain on employees.
Er Kommissionen enig i, at deregulering dermed på lang sigt vil være en økonomisk større belastning end at fastholde og udbygge den nuværende lovgivning?
Does the Commission agree that deregulation will therefore in the long term be a greater economic burden than retaining and stepping up the existing legislation?
EU har i sin 2020‑plan et mål om at skabe » flere og bedre job «.
In its 2020 strategy the EU has a target of creating ‘more and better jobs’.
Hvordan hænger den påtænkte deregulering i nærværende forslag — og den deraf følgende forringelse af arbejdsmiljøet — sammen med EU's vision om at hæve kvaliteten af fremtidens job i Europa?
How is the intended deregulation in this proposal — and the consequent deterioration in the working environment — to be reconciled with the EU’s vision for raising the quality of future jobs in Europe?
At mindske de administrative byrder for virksomhederne, navnlig mindre virksomheder, er afgørende for at nå de ambitiøse mål i Europa 2020‑strategien.
To minimise the regulatory burden on enterprises, especially smaller companies, is essential to achieve the ambitious targets of the Europe 2020 strategy.
Små og mellemstore virksomheder er rent faktisk de største producenter af arbejdspladser i Europa Se undersøgelsen »SMEs and labour market- Do SMEs provide more and better jobs?« der vil blive offentliggjort på: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/performance-review/index_en.htmhttp://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/index_en.htm .
SMEs are actually the main generators of jobs in Europe See the study ‘SMEs and labour market — Do SMEs provide more and better jobs?’ to be published on: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/performance-review/index_en.htm http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/index_en.htm .
Mange af dem er stærkt påvirket af den økonomiske krise og bør sættes tilbage på vejen til vækst.
Many of them are heavily impacted by the economic crisis and need to be put back on the path to growth.
Vedtagelsen af den rapport, det ærede medlem nævnte, er derfor et vigtigt skridt i gennemførelsen af Europa 2020‑strategien, » Small Business Act « for Europa og dens statusrapport En »Small Business Act« for Europa, KOM(2008)0394 endelig, og Status vedrørende »Small Business Act« for Europa, KOM(2011)0078 endelig af 23.2.2011 .
The adoption of the report mentioned by the Honourable Member is therefore an important step in the implementation of the Europe 2020 strategy, the Small Business Act for Europe and its Review A ‘Small Business Act’ for Europe, COM(2008) 394 final, and Review of the ‘Small Business Act for Europe’, COM(2011) 78 final, 23.2.2011. .
En af de centrale målsætninger i rapporten er at styrke analysen af konsekvenserne af EU‑lovgivningen på små og mellemstore virksomheder og navnlig mikrovirksomheder.
One of the key objectives of the report is to strengthen the analysis of the impact of EU legislation on SMEs and in particular on micro enterprises.
Rapporten foreslår, at mikrovirksomheder bør udelukkes fra anvendelsesområdet for den foreslåede lovgivning, medmindre forholdsmæssigheden af, at de bliver omfattet, kan påvises.
The report suggests that micro enterprises should be excluded from the scope of the proposed legislation unless the proportionality of their being covered can be demonstrated.
Kommissionen understreger kraftigt, at udgangspunktet for denne vurdering er, at undtagelser eller lempeligere bestemmelser for mikrovirksomheder ikke må underminere de overordnede politiske mål, der forfølges gennem de relevante regler, for eksempel i forbindelse med offentlig sikkerhed, sundhed og arbejdsmiljøsikkerhed, fødevaresikkerhed eller miljøbeskyttelse.
The Commission strongly underlines that the starting point for this assessment is that exemptions or lighter provisions for micro enterprises must not undermine overall public policy objectives pursued through the relevant regulations, for example in public and workplace health and safety, food safety or environmental protection.
Deres mål bør være at reducere en uforholdsmæssig stor byrde for at nå disse mål, f.eks. rapporteringskrav, baseret på en sag-for-sag tilgang og på omfattende høring af interesserede parter.
Their aim should be to reduce the disproportionate burden of delivering these objectives, e.g. reporting requirements, based on a case-by-case approach and on extensive consultation of stakeholders.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse P-012574/2011
Question for written answer P-012574/2011
Om: Besparelser på energieffektivitet
Subject: Cuts in spending on energy efficiency