natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EPC var en øremærket organisation under anden del af Fællesskabets handlingsprogram til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa i 2004 og 2005.
The EPC was an earmarked organisation under Part 2 of the Community action programme to promote active European citizenship for the years 2004 and 2005.
I både 2004 og 2005 modtog centret således et årligt driftstilskud på 150000 EUR.
In both 2004 and 2005, it was consequently awarded an annual operating grant for the amount of EUR 150 000.
I 2006 ansøgte EPC om driftstilskud i forbindelse med indkaldelsen af forslag GD EAC 59/­05 »EF-­handlingsprogram for støtte til organer, der beskæftiger sig med aktivt medborgerskab i Europa« og blev tildelt et årligt driftstilskud på 97052 EUR.
In 2006 the EPC applied for an operating grant through the call for proposals DG EAC 59/05 ‘Community action programme to support bodies working in the field of active European citizenship’ and was awarded an annual operating grant for the amount of EUR 97 052.
Resultaterne af udvælgelsesproceduren kan findes på følgende websted:
The results of the selection procedure are published on the following website:
Hver udgave behandler et af de emner, som står højt på EU's dagsorden.
Each issue addresses a single theme high on the Union’s agenda.
Seneste udgave, »Dragons, elephants and tigers: adjusting to the new global reality«, udkom den 6. september 2006.
The latest issue ‘Dragons, elephants and tigers: adjusting to the new global reality’ was published on 6 September 2006.
Der blev ikke givet nogen specifik støtte til denne udgave.
No specific grant was awarded for this publication.
EPC modtog endvidere 50000 EUR i projektstøtte i 2005 fra GD for Eksterne Forbindelser (RELEX) inden for rammerne af en indkaldelse af forslag, som blev offentliggjort på GD RELEX' websted d.
The EPC was also awarded a project grant of EUR 50 000 in 2005 from DG External Relations (RELEX) in the framework of a call for proposals published on DG RELEX website on 30 July 2004.
Støtten blev tildelt med henblik på at gøre det muligt for EPC at oprette tænketanke til at føre rundbordssamtaler inden for rammerne af året for mellemfolkelig udveksling mellem EU og Japan i 2005 om emner af fælles interesse for EU og Japan.
The grant was aimed at enabling EPC to organise think-tank roundtables in the framework of the 2005 year of EU‑Japan people-to-people exchanges on matters of common interests to the EU and Japan.
I denne forbindelse blev der i januar 2005 afholdt en workshop i Tokyo om samarbejde mellem EU og Japan inden for global styring.
In this context a workshop took place in Tokyo in January 2005, addressing the issue of EU‑Japan cooperation in the field of Global governance.
En anden rundbordssamtale med global styring og regional integration som hovedemne, suppleret med overvejelser om den demografiske udvikling og dertil knyttede problemer (befolkningsnedgang) i Japan og EU, fandt sted i november 2005.
A second round table took place in November 2005 with as the main theme Global governance and regional integration supplemented by consideration of the issue of demographic trends and associated problems (population decline) in Japan and the EU.
EPC har i forbindelse med de emner, der blev diskuteret ved rundbordssamtalerne, udarbejdet en rapport og oplæg, som kan ses på:
Event report and issues papers have been written by the EPC in relation to the subjects discussed at the round tables and can be viewed at:
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4015/06
WRITTEN QUESTION P-4015/06
Om: Vurdering af fugle- og habitatdirektiverne
Subject: Evaluation of the Birds and Habitats Directives
Fugle- og habitatdirektiverne har været yderst nyttige instrumenter til at bevare Europas mest sårbare vilde dyr, i særdeleshed de arter i bilag I i fugledirektivet, som der gælder særlige bevarelsesforanstaltninger.
The Birds and Habitats Directives have been extremely successful instruments for conserving Europe’s most vulnerable wildlife, particularly those species in Annex I of the Birds Directive that are subject to special conservation measures.
I Kommissionens arbejdsprogram for 2007 forpligter den sig til at foretage en vurdering af disse direktiver.
In its work programme for 2007, the Commission undertakes to carry out an evaluation of these directives.
Kan Kommissionen redegøre for, hvordan denne vurdering vil blive gennemført?
Can the Commission clarify how this evaluation will be taken forward?
Kan Kommissionen endvidere forsikre, at denne evaluering ikke vil føre til en svækkelse af det eksisterende beskyttelsesniveau for fugle og andre vilde dyr?
Moreover, can the Commission offer assurances that this evaluation will not result in a weakening of existing levels of protection for birds and other wildlife?
Hvilken indvirkning vil denne evaluering få på den egentlige gennemførelse af direktiverne, som der er så hårdt brug for for at sikre, at tabet af biologisk mangfoldighed standses inden 2010?
Finally, what impact will this evaluation have on the proper implementation of the directives, which is so urgently needed to ensure that biodiversity loss is halted by 2010?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4026/06
WRITTEN QUESTION P-4026/06
Om: Vandforvaltningsprojekter under Samhørighedsfonden i Den Tjekkiske Republik i 2006
Subject: Water management projects under the Cohesion Fund in the Czech Republic allocated for 2006
Der har mindst siden midten af 2005 været ført forhandlinger mellem den myndighed, der administrerer Samhørighedsfonden i Den Tjekkiske Republik, og Europa-Kommissionen, herunder navnlig Generaldirektoratet for Regionalpolitik, om driftskontrakter vedrørende vandforvaltningsprojekter for 2006.
Since at least mid‑2005, negotiations have been conducted between the managing authority for the Cohesion Fund in the Czech Republic and the European Commission, in particular the Directorate General for Regional Policy, on operational contracts in the area of water management projects allocated for 2006.
Forhandlingerne vedrører godkendelse af projekter, hvor infrastrukturen forvaltes af en privat virksomhed.
The negotiations concern the approval of projects in which the infrastructure is operated by a private company.
Selv om man fra tjekkisk side har ændret de eksisterende kontrakter i overensstemmelse med de krav, Kommissionen er fremkommet med under forhandlings- og høringsproceduren, og den 31. maj 2006 fremsendte en juridisk analyse som yderligere dokumentation, fastholder GD Regio sin afvisning af disse kontrakter under henvisning til, at de bør omarbejdes på grundlag af en standardkontrakt.
Even though the Czech side made amendments to the existing contracts in line with the Commission’s requirements during the negotiation and comment process and submitted a legal analysis to the Commission as a further supporting argument on 31 May 2006, DG Regio continues to reject these contracts and proposes that they be redrafted on the basis of a standard contract.
Med hvilken ret kan Kommissionen forlange, at Den Tjekkiske Republik i sin lovgivning kopierer en bestemt løsning i form af indgåelse af standardkontrakter, når de kontrakt- og lovbestemmelser, som finder anvendelse på parterne i de eksisterende kontrakter, er fuldt i overensstemmelse med gældende fællesskabsret?
By what right does the Commission request that the Czech Republic adopt a duplicated solution in its legislation, i.e. the conclusion of standard contracts when the contractual relations and legislative rules that govern the operators of existing contracts are fully compatible with the Community acquis ?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4027/06
WRITTEN QUESTION P-4027/06
Om: Uheld i atomkratværket Forsmark — kontrol af sikkerhedssystemerne i medlemsstaternes atomkraftværker
Subject: Accident at the Forsmark nuclear power plant — verification of safety systems at nuclear installations in the Member States
Den 25. juli 2006 skete der et alvorligt uheld i reaktorblok I i atomkraftværket Forsmark i EU-­medlemsstaten Sverige.
On 25 July 2006 a serious incident took place in reactor block I of the Forsmark nuclear power plant in the EU Member State of Sweden.
I henhold til den internationale skala for nukleare hændelser (INES) blev uheldet foreløbigt klassificeret under kategori 2, dvs. et uheld med begrænsede mangler i sikkerhedsanordningerne.
It has been provisionally classified as Category 2 on the international scale (INES); this means an ‘incident with significant failures in the safety provisions’.
Blandt eksperter hersker der uenighed om, hvor tæt uheldet var på en begyndende kernesmeltning.
There is controversy among the experts as to how close the incident came to triggering core meltdown.
Uafhængig af, hvor tæt katastrofen i det konkrete tilfælde i Forsmark var på at være en katastrofe i lighed med Tjernobyl og følgerne heraf eller var værre, har det endnu en gang vist sig, at der er en høj risiko forbundet med atomenergiudnyttelse.
Regardless of how close the Forsmark incident came to being a catastrophe comparable in its effects to Chernobyl, or worse, the high risk of using nuclear power has once again been demonstrated.
Kommissionen bedes på baggrund heraf besvare følgende: 1.
Against this background, I would like to ask the Commission the following questions: 1.
Hvilke følger for menneske og miljø havde man efter Kommissionens opfattelse måttet regne med, hvis der var sket en kernesmeltning i reaktorblok I i Forsmark? 2.
In the Commission’s view, what would the probable effects on human beings and the environment have been if core meltdown had occurred in reactor block I in Forsmark? 2.
Hvor ofte sker der uheld i kategori 2 eller højere på INES-skalaen i de stater, der er kontraherende parter i Euratom-traktaten, og hvilke atomkraftværker har der været tale om? 3.
How often do accidents classified as Category 2, or higher, on the INES scale happen in the signatory states of the Euratom Treaty, and which nuclear power plants have been involved? 3.
Hvilken redundans er der indbygget i nødforsyningssystemerne i de reaktortyper, der anvendes i EU's medlemsstater?
What redundancy is built into the emergency power systems of the reactor types in use in the EU Member States?
Hvilken holdning indtager Kommissionen i givet fald til de forskellige konstruktionsmetoder og dermed også til de forskellige sikkerhedsniveauer for reaktorerne? 5.
What is the Commission’s opinion regarding the differences between reactors in this respect, and hence the differing safety levels? 5.
Hvorledes er nødkølesystemerne konstrueret i letvandsreaktorer men også i andre reaktortyper i EU? 6.
What are the design and specifications of the emergency cooling systems for light-water, and other, reactors in the EU? 6.
I hvilke af de EU-­medlemsstater, der anvender atomkraft, foretages der efter Kommissionens vidende som følge af uheldet i Forsmark sikkerhedskontroller af nødforsyningssystemerne samt undersøgelser af, hvilke følger forstyrrelser i det eksterne højspændingsnet får for driften af reaktorer?
To the Commission’s knowledge, following the accident in Forsmark, in which of the EU Member States that are nuclear energy users are safety inspections being carried out on the emergency power systems and to ascertain any effects on reactor operation of events in the external high-voltage network?
Hvilke skridt tager Kommissionen over for stater, hvor dette ikke er tilfældet?
What steps is the Commission taking vis-à-vis states where this is not being done?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4028/06
WRITTEN QUESTION P-4028/06
Selv om et internationalt forbud mod elfenbenshandel i henhold til konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter (CITES) i 1989 virkede og bestandene begyndte at komme sig, underminerer de seneste initiativer med henblik på delvis at ophæve forbudet dets effektivitet.
Though a global ban on the ivory trade by the Convention on International Trade in Endangered Species (CITES) in 1989 worked and populations began to recover, recent moves to partially lift the ban are eroding its effectiveness.
Det er meget foruroligende, at muligheden for selv begrænsede salg af elfenben som f.eks. eksperimentel handel fra Botswana, Namibia og Zimbabwe, der blev vedtaget i 1997, yderligere handel fra Sydafrika, der blev vedtaget med forbehold i 2002, og den ikke-kommercielle eksport af forarbejdet elfenben fra Namibia, der blev vedtaget i 2004, kan føre til omfattende nedslagtning af elefanterne.
It is of a great concern that the potential for even limited ivory sales such as the experimental trade from Botswana, Namibia and Zimbabwe agreed in 1997, further trade from Southern Africa conditionally agreed in 2002, and the non-commercial worked ivory exports from Namibia approved in 2004 may lead to the widespread slaughter of elephants.
Herudover har de fleste afrikanske lande endnu ikke den lovhåndhævelse eller de retlige rammer, der kræves for effektivt at bekæmpe krybskytterne og kontrollere elfenbenshandelen.
In addition, most African countries do not yet have the law enforcement or legal framework to fight poaching effectively and control the ivory trade.
Handelen med elfenben fra afrikanske elefanter har endvidere udsat asiatiske elefanter for et enormt pres, da det kun er hanelefanterne, der har stødhorn.
The trade in ivory from African elephants has also put tremendous pressure on Asian elephants, as only the males have tusks.
Som følge af efterspørgslen efter elfenben har krybskytteri i betydeligt omfang ændret udviklingen i bestandene af asiatiske elefanter, som kun tæller ca. 35000 - 50000 vildtlevende elefanter.
Fuelled by the demand for ivory, poaching has significantly changed the population dynamics of Asian elephants, which number only 35000 - 50000 in the wild.
Således er der for eksempel i et naturreservat i Indien 400 hunelefanter, men kun fire voksne hanelefanter.
In fact, in one nature reserve in India there are 400 female elephants but only four adult males.
Hvad mener Kommissionen om forslag om at genåbne elfenbenshandelen?
What is the Commission's view on the calls to reopen the trade in ivory?
Eftersom der sandsynligvis skal træffes en beslutning på det 54. møde i CITES stående udvalg den 2.-­6. oktober 2006 om, hvorvidt man skal tillade Botswana, Namibia og Sydafrika at sælge 60 ton oplagret elfenben, kan Kommissionen da oplyse, hvad den mener om dette spørgsmål?
Moreover, bearing in mind that a decision on whether to allow Botswana, Namibia and South Africa to sell 60 tonnes of stockpiled ivory is likely to be reached at the CITES 54th Standing Committee Meeting on 2‑6 October 2006, what is the Commission's position on the matter?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4029/06
WRITTEN QUESTION P-4029/06
Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at sikre, at sukkersyge bevarer retten til at medbringe tilstrækkelige mængder insulin, når de rejser med fly?
What action will the Commission take to ensure that diabetics retain the right to carry adequate amounts of insulin when travelling by air?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4030/06
WRITTEN QUESTION P-4030/06
Om: Den skotske regering og vejudviklingsfonden
Subject: Scottish Executive and Route Development Fund
Er det rigtigt, at Kommissionen agter at forhindre den skotske regering i at bruge dens vejudviklingsfond?
Is it true that the Commission intends to prevent the Scottish Executive from utilising its Route Development Fund?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4031/06
WRITTEN QUESTION P-4031/06
Om: Eventuel anvendelse af de minimis-støtte efter den 31. december 2006
Subject: Possible application of de minimis aid after 31 December 2006
I overensstemmelse med forordningens artikel 4 anvendes den indtil den 31. december 2006 og efterfølges af en seksmåneders tilpasningsperiode.
Article 4 of that regulation stipulates that it will remain in force until 31 December 2006 and that there will be an adaptation period of six months.
Kommissionens forordning gør det muligt for lokale og regionale myndigheder at godkende offentlig støtte til virksomheder, navnlig i form af afgiftsfritagelser i henhold til lokal lovgivning.
The Commission regulation allows local authorities to grant public aid to entrepreneurs, inter alia in the form of tax exemptions authorised under local law.
De minimis-støtten er blandt de former for offentlig støtte, der er mindst bindende, og den støtte, der oftest ydes til virksomheder, navnlig i forbindelse med mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder.
Of the different kinds of public aid, de minimis aid is among those subject to the fewest restrictions and is most frequently granted to entrepreneurs, particularly where microenterprises and small and medium-sized enterprises are involved.
Når gyldighedsperioden for forordning (EF) nr. 69/­2001 udløber, kan de lokale afgiftsfritagelser kun anvendes i forbindelse med de såkaldte gruppefritagelser eller undtagelser, der gives i forbindelse med andre støtteformer, som skal anmeldes til Kommissionen.
Once the period of application of Regulation (EC) No 69/2001 has expired, it will only be possible for local tax breaks to be applied under so-called block exemptions or exemptions granted for other types of aid, of which the Commission must be notified.
De kriterier, som virksomhederne skal opfylde for at komme i betragtning til disse støtteformer, er betydeligt mere omfattende end dem, som bruges ved tildeling af de minimis-støtte og svarer ikke til omfanget af den støtte, som virksomheden kan modtage for at drage fordel af lokale afgiftsfritagelser.
However, the criteria that entrepreneurs must satisfy in order to obtain such aid are far broader in scope than those relating to the granting of de minimis aid, and they are disproportionate compared with the amount of aid the entrepreneur can obtain in order to benefit from exemption from local taxes.
Dette medfører, at de beslutninger om regionalstøtte, som træffes af kommunalbestyrelser, f.eks. i mindre eller mellemstore kommuner, ikke synes at være mulige, når det gælder støtte til virksomheder.
In these circumstances, the regional aid programmes adopted by local authorities, for example — in particular small and medium-sized local authorities — are not providing any real support for entrepreneurs.
Det instrument, som de faktisk kan bruge til at få den forventede støtte på lokalt plan, er netop de programmer, som er baseret på bestemmelserne om de minimis-støtte.
The way in which entrepreneurs really can take advantage of aid from local authorities is therefore via de minimis programmes.
Kan Kommissionen i lyset af ovenstående besvare følgende spørgsmål: 1.
In the light of the above, could the Commission answer the following questions: 1.
Vil Kommissionen forlænge gyldighedsperioden for Kommissionens forordning (EF) nr. 69/­2001? 2.
Does the Commission intend to extend the period of validity of Regulation (EC) No 69/2001? 2.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-4032/06
WRITTEN QUESTION P-4032/06
af Anders Samuelsen (ALDE)
by Anders Samuelsen (ALDE)
Om: Urimelig beskatning af danske arbejdsgivere, der ansætter medarbejdere bosat i Sverige med bibeskæftigelse i bopælslandet
Subject: Unreasonable taxation of Danish employers employing workers resident in Sweden who have a ancillary employment in their country of residence
Danske arbejdsgivere betaler svensk arbejdsgiverafgift på næsten 28 pct. af den udbetalte løn, når der er ansat svensk arbejdskraft bosiddende i Sverige, der samtidig har beskæftigelse i bopælslandet (Sverige).
Danish employers pay Swedish employers' contributions on almost 28 % of the wage paid when they employ Swedish labour resident in Sweden who also have employment in their country of residence (Sweden).
Der er altså tale om, at de pågældende svenske medarbejdere både har beskæftigelse i Danmark (arbejdslandet) og Sverige (bopælslandet) med forskellige arbejdsgivere.
That is to say that the Swedish workers concerned have jobs in both Denmark (country of employment) and Sweden (country of residence) with different employers.
Selvom der kun er tale om en beskeden bibeskæftigelse i bopælslandet, som f.eks. bestyrelsesmedlem i en kommunalbestyrelse, så skal den danske arbejdsgiver betale svensk arbejdsgiverafgift for hele den periode, hvor den svensk bosatte medarbejder har haft beskæftigelse i Danmark.
Even though the ancillary employment in the country of residence may be relatively insignificant, e.g. being a member of a municipal council, the Danish employer must pay Swedish employers' contributions for the entire period during which the worker resident in Sweden has had employment in Denmark.
Det er uhensigtsmæssigt, da skattesystemerne er meget forskellige i Danmark (høj indkomstskat, stort set ingen arbejdsgiverafgifter, men til gengæld arbejdstagerafgifter) og Sverige (forholdsvis lave indkomstskatter, men høje arbejdsgiverafgifter).
This situation is inappropriate as the tax systems are very different in Denmark (high income tax, practically no employers' contributions but high employee contributions) and Sweden (relatively low income tax but high employers' contributions).
Reglerne betyder nemlig, at danske arbejdsgivere bliver pålagt den svenske arbejdsgiverafgift uden mulighed for at fratrække i en tilsvarende dansk afgift.
The rules mean that Danish employers are forced to pay Swedish employers' contributions without being able to offset them against a corresponding Danish contribution.
For arbejdsgiverne er det således ingen lettelse, at de svenske medarbejdere slipper for at betale danske arbejdsmarkedsbidrag (arbejdstagerafgift, som ikke findes i Sverige).
There is, therefore, no relief for employers in the fact that Swedish workers do not have to pay the Danish labour market contribution (employee contribution, which does not exist in Sweden).
Samtidig vil den svenske regering ikke indgå en aftale med den danske regering om at bruge en undtagelse, så det er den svenske medarbejder, der betaler den svenske arbejdsgiverafgift (rent praktisk skulle den danske arbejdsgiver fratrække afgiften i den svenske medarbejders løn inden udbetaling og sende afgiften videre til de svenske skattemyndigheder).
At the same time, the Swedish Government will not enter into an agreement with the Danish Government to introduce an exemption whereby Swedish workers pay the Swedish employers' contribution (in practical terms, the Danish employer would deduct the contribution from the Swedish worker's wages before payment and forward the contribution to the Swedish tax authorities).
En sådan løsning ville skabe balance, da den svenske medarbejder ikke betaler dansk arbejdsmarkedsbidrag og får en højere bruttoløn i Danmark i forhold til Sverige, da arbejdsgiverafgiften er konverteret til et arbejdsmarkedsbidrag, der betales af medarbejderne.
Such a solution would create a balance as Swedish workers do not pay the Danish labour market contribution and receive higher gross pay in Denmark than in Sweden since the employer's contribution is converted into a labour market contribution and paid by the workers.
Spørgeren understreger, at situationen ikke alene er urimelig for den enkelte arbejdsgiver, men også har negative økonomiske konsekvenser for den danske økonomi som helhed, da der er udbredt mangel på arbejdskraft på den danske side af Øresundsregionen.
This situation is not only unreasonable for individual employers but also has a negative impact on the Danish economy as a whole as there is a widespread shortage of labour on the Danish side of the Øresund region.
I det lys vil spørgeren gerne bede Europa-Kommissionen om at: —
Will the Commission therefore: —
undersøge, om EU's socialforordning strider mod den grundlæggende regel i EF-traktaten om arbejdskraftens frie bevægelighed, da den svenske arbejdsgiverafgift de facto forhindrer danske arbejdsgivere i at ansætte svensk arbejdskraft. —
investigate whether the EU regulation on social security is contrary to the fundamental provisions of the EC Treaty concerning freedom of movement for labour since the Swedish employers' contribution de facto prevents Danish employers from employing Swedish labour; and —
finde løsninger, så arbejdskraften kan bevæge sig mere frit mellem de to lande.
find solutions which enable labour to move more freely between the two countries?