natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I hvilket omfang kan medlemsstaterne modtage støtte til iværksættelse af omskolingsprogrammer for arbejdsløse med henblik på at dække behovene i disse underskudsprofessioner, bl.a. ved at give dem mulighed for at deltage i praktikantophold eller få en læreplads i en anden medlemsstat?
Can the Commission specify to what extent it is possible to assist Member States in developing retraining programmes for the unemployed with a view to making good the shortfall in such occupations, for example by facilitating traineeships or apprenticeships in other Member States?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007154/2011
Question for written answer E-007154/2011
Om: Det Europæiske Lægemiddelagenturs retningslinjer for kravene vedrørende kvalitetskontrol blev ikke forberedt forud for overgangsperioden
Subject: European Medicines Agency's guidance on quality control requirements not prepared in advance of the transition period
Direktiv 2004/24/EF skulle indeholde en fuld syvårig overgangsperiode med henblik på at give virksomhederne tilstrækkelig tid til at registrere lægemidler.
Directive 2004/24/EC was intended to contain a full seven-year transition phase to allow sufficient time for companies to register products.
Hvorfor blev EMA's retningslinjer for kravene vedrørende kvalitetskontrol ikke forberedt forud for denne overgangsperiode frem for at blive ændret i løbet af perioden?
Why was the EMA’s guidance on quality control requirements not prepared in advance of this transition period, rather than being altered during the course of it?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007155/2011
Question for written answer E-007155/2011
Om: Møder med Siemens AG
Subject: Meetings with Siemens AG
Kan Kommissionen venligst redegøre for eventuelle møder, som kommissærerne eller deres personale har afholdt med medlemmer af virksomheden Siemens inden for de seneste to år?
Can the Commission please detail any meetings they or their staff have held with members of the Siemens company in the last two years?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007156/2011
Question for written answer E-007156/2011
Om: Regler vedrørende offentlige indkøb
Subject: Public procurement rules
Hvem har reelt udarbejdet EU's regler vedrørende offentlige indkøb, som begunstigede Siemens til ulempe for Bombardier?
Who actually drafted the EU procurement rules that favoured Siemens to the detriment of Bombardier?
Hvilken kommissær, hvilken tjenestegren, og under hvilket GD?
Which Commissioner, which department, and under which DG?
Hvornår blev EU's regler om offentlige indkøb udarbejdet?
When were the EU procurement rules drawn up?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007157/2011
Question for written answer E-007157/2011
Om: Register for Europas kvinder
Subject: European Women's Register
Registeret for Europas kvinder er informationsteknisk set en ægte succeshistorie i EU.
The European Women’s Register is a real EU success story in the field of IT.
De 1 056 registrerede medlemmer er et bevis for, at tænkning i globale sammenhænge er et konsekvent næste skridt.
Its 1 056 registered members are proof that thinking globally is a sensible step forward, and it is important to stress that the Commission’s Gender Equality Action Plan and the Digital Agenda have the organisation’s full support.
Det skal dog understreges, at organisationen fuldt og helt støtter Kommissionens internationale handlingsplan om lige muligheder og den digitale dagsorden.
However, its continued existence depends on funding.
Hvornår agter Kommissionen at træffe sin endelige beslutning?
When does the Commission intend to take the final decision?
Hvilke foranstaltninger planlægger Kommissionen med henblik på et positivt slutresultat for organisationen?
What action does it plan to take following a positive result with regard to the organisation?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007158/2011
Question for written answer E-007158/2011
Om: Udenlandske yachter i Kroatiens havne
Subject: Foreign yachts in Croatian harbours
Da Kroatiens optagelse i EU rykker nærmere, kommer der stadig flere spørgsmål om udenlandske yachters mulighed for at lægge til i kroatiske havne.
As Croatia's accession to the European Union draws closer, increasing numbers of inquiries are being made about the possibility of mooring foreign yachts in Croatian harbours.
For øjeblikket eksisterer der den ordning, at yachter kun må lægge til i kroatiske havne, hvis der betales et gebyr for en »bådvignette«.
The current regulations state that yachts may only be moored in a Croatian harbour on payment of the appropriate fee for a boat vignette.
Denne vignette skal udstedes for mindst et år og afhænger af bådens længde.
This must be issued for at least one year, and the fee charged depends on the length of the boat.
Denne ordning gælder dog ikke for kroatiske statsborgere.
However, this regulation does not apply to Croatian citizens.
Desuden benytter charterfirmaer kun yachter, som sejler under kroatisk flag.
Moreover, only yachts sailing under the Croatian flag can be rented out through charter management companies.
Disse firmaer skal så igen have hjemsted i Kroatien.
Again, these companies must be based in Croatia.
Virksomheder i Østrig eller andre EU‑lande har derfor ingen mulighed for af blive godkendt.
Companies from Austria or other EU Member States are therefore not allowed to operate there at all.
Er Kommissionen bekendt med situationen vedrørende bådvignetter, som kun gælder for både under ikke‑kroatisk flag, og er denne fremgangsmåde efter Kommissionens mening lovlig?
Is the Commission aware of the situation concerning the boat vignettes, which are required only for boats flying a non-Croatian flag, and is this practice legitimate in the Commission's view?
Er Kommissionen bekendt med, at kun kroatiske virksomheder kan godkendes som charterfirmaer, og at kun både under kroatisk flag må chartres?
Is the Commission aware that only Croatian companies are authorised to register as charter companies and also that only boats flying the Croatian flag may be chartered?
Er der i dette tilfælde ikke tale om en diskriminering af østrigske eller ikke‑kroatiske virksomheder?
Is this not a case of discrimination against Austrian, or more generally, non-Croatian companies?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007159/2011
Question for written answer E-007159/2011
Om: Revision af den nationale græske strategiske referenceramme 2007‑2013
Subject: Revision of the Greek NSRF 2007‑13
Allerede den 10. november 2009 bad jeg i mundtlige spørgsmål (H‑0432/09) Kommissionen om at »ændre finansieringsrammen for NSRF for at lette byrden for medlemsstaterne, hvoraf størsteparten står over for enorme budgetproblemer på grund af krisen,« med henblik på at revidere og omlægge projekter samt reducere national deltagelse i de samfinansierede programmer.
As early as 10 November 2009 (H‑0432/09) I had urged the Commission in oral questions to promote ‘changes in the financial framework of NSRFs in order to ease the burden on Member States, most of which are facing huge budgetary problems owing to the crisis’ with a view to revising and redesigning the projects and reducing national participation in co-funded programmes.
På disse spørgsmål svarede Kommissionen, enten at sådanne revisioner af de nationale strategiske referencerammer ikke var nødvendige, eller ingen medlemsstater havde indgivet anmodning herom.
In answering these questions, the Commission stated either that such revisions of the NSRF were unnecessary, or that no such requests had been made by Member States.
Det glæder mig at høre, at Kommissionen har indvilliget i at overveje at reducere den nationale deltagelse og i at revidere og ændre den nationale strategiske referenceramme som følge af en skrivelse fra den græske premierminister, selv om denne blev sendt to år for sent.
It was gratifying to learn that, following a letter by Greek Prime Minister which was sent nearly two years late, the Commission was favourably disposed towards a reduction in national participation and a revision and amendment of the NSRF.
I betragtning af at svaret på premierministerens skrivelse omhandlede mulige foranstaltninger, såsom en forøgelse af Fællesskabets andel af finansieringen af projekterne, alternative kilder til dækning af den nationale deltagelse og oprettelse af et program til teknisk bistand med deltagelse af særlige rådgivere, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: 1.
Given that the answer to the Prime Minister's letter refers to possible measures, such as increasing the share of EU funding for projects, finding alternative sources for national participation and drawing up a technical assistance programme with the help of special advisers, will the Commission say: 1.
Vil visse projekter blive fjernet fra den nationale græske strategiske referenceramme 2007‑2013?
Will projects be excluded from the Greek NSRF 2007‑13?
Efter hvilke kriterier?
By which criteria?
Hvilke projekter drejer det sig om? 2.
What are these projects? 2.
Hvad skal der ske med de omfattende infrastrukturprojekter, der gennemføres af offentlig-private joint ventures og omfatter mange eksproprieringer, som i høj grad er til byrde for den græske stat? 3.
What will happen to the major infrastructure projects being undertaken according to public-private partnership procedures, which involve a large proportion of expropriations constituting an excessive burden for the Greek public sector? 3.
Hvordan agter man at gennemføre den reduktion af de administrative omkostninger for det nationale strategiske rammeprogram (154 mio. EUR), der lægges op til i midtvejsplanen?
Given that the medium-term plan foresees a reduction in the administrative cost of the NSRF (EUR 154 million), how will this reduction be achieved?
Hvilken rolle skal de særlige rådgivere, der inddrages i programmet med henblik på at yde teknisk bistand, spille?
What role will the special advisers involved in the technical assistance programme play?
Hvilket organ skal betale dem?
Which institution will pay for them?
Bliver det den græske stat eller Kommissionen?
The Greek State or the Commission?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007160/2011
Question for written answer E-007160/2011
Om: Revurdering af glyphosat
Subject: Review of glyphosate
I den nylige rapport »Roundup and birth defects: Is the public being kept in the dark?« (Roundup og fødselsdefekter — holdes offentligheden uvidende) forelægges dokumentation for, at pesticidindustrien selv, på baggrund af dennes egne test helt tilbage til 1980'erne, vidste, at herbicidet glyphosat/Roundup i høje doser forårsagede fødselsdefekter hos forsøgsdyr, og siden 1990'erne har vidst, at disse virkninger også forekom ved lavere doser og middeldoser.
The new report, ‘Roundup and birth defects: Is the public being kept in the dark?’, presents evidence that even the pesticide industry knew from its own tests as long ago as the 1980s that the herbicide glyphosate/Roundup causes birth defects in laboratory animals at high doses, and has known since the 1990s that these effects also occurred at lower and mid‑doses.
Godkendelsen er for indeværende blevet forlænget til 2015, men fordi Kommissionen er så længe om at udarbejde de nye datakrav til den nye, strengere pesticidforordning (EF) nr. 1107/2009, bliver glyphosat ikke revurderet i henhold til de ajourførte datakrav før 2030.
Approval has currently been extended until 2015, but the Commission’s slowness in preparing new data requirements for the more stringent new pesticide regulation (EC) No 1107/2009 means that glyphosate will not be reviewed under up‑to‑date data requirements until 2030.
Agter Kommissionen, i lyset af den dokumentation, der fremgår af den nye rapport, at annullere sin udsættelse af revurderingen af glyphosat/Roundup?
In the light of the evidence in the new report, will the Commission cancel its delay in reviewing glyphosate/Roundup?
Vil Kommissionen arrangere, at glyphosat/Roundup bliver revurderet, så snart de nye datakrav er offentliggjort og i henhold til de ajourførte datakrav?
Will the Commission arrange a review of glyphosate/Roundup as soon as the new data requirements are published, under up‑to‑date data requirements?
I betragtning af at det tyske forbundskontor BVL så sent som sidste år underrettede, Kommissionen om, at der ikke var nogen tegn på teratogenicitet (fosterskadende virkninger) i forbindelse med glyphosat, vil Kommissionen da anmode BVL om offentligt at tilbagetrække sine anbefalinger?
Given that the German federal office BVL told the Commission as recently as last year that there was no evidence of teratogenicity (ability to cause birth defects) for glyphosate, will the Commission ask BVL to publicly retract its advice?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007161/2011
Question for written answer E-007161/2011
Om: Dyrevelfærd i Rumænien
Subject: Animal welfare of Romania
Jeg har modtaget mange skrivelser fra bekymrede vælgere vedrørende drab af gadehunde i Rumænien.
I have received many letters from concerned constituents with regard to killings of stray dogs in Romania.
Der er grund til at antage, at gadehundene systematisk bliver dræbt uden bedøvelse i Rumænien.
There are reasons to believe that stray dogs are systematically being killed without anaesthetic in Romania.
Kommissionen bedes oplyse, om den har truffet foranstaltninger for at løse problemerne med dyrevelfærden i Rumænien.
Can the Commission please say whether it has taken any action to solve the problems regarding Romania’s animal welfare?
(1. september 2011)
(1 September 2011)
Spørgsmålet om beskyttelse af herreløse hunde er allerede blevet behandlet af Kommissionen i svarene på skriftlig forespørgsel E‑3631/2010 , E‑6744/2010 , P‑7928/2010 , E‑4111/2011 , E‑5087/2011 og E‑5291/2011 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB .
The protection of stray dogs has already been addressed by the Commission in the replies to Written Questions E‑3631/2010 , E‑6744/2010 , P‑7928/2010 , E‑4111/2011 , E‑5087/2011 and E‑5291/2011 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB .
Kommissionen modtager jævnligt henvendelser fra EU‑borgere om behandlingen af herreløse hunde, men som tidligere udtalt henhører dette spørgsmål under medlemsstaternes kompetence, og Kommissionen har derfor ingen bemyndigelse til at iværksætte specifikke foranstaltninger på dette område.
The treatment of stray dogs in the EU is subject to regular correspondence of EU citizens but as previously stated, since the matter remains under the responsibility of the Member States, the Commission has no power to take particular action in this field.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007162/2011
Question for written answer E-007162/2011
Om: Echinococcus multiocularis (bændelorm hos hunde)
Subject: Echinococcus multilocularis (dog tapeworm)
Jeg er af vælgere blevet gjort opmærksom på den nye harmonisering af EU's veterinærkrav, som angiveligt vil forhindre Det Forenede Kongerige i fortsat at kræve, at hunde, der indføres i landet, skal vaccineres mod echinococcus multilocularis (bændelorm hos hunde), som kan overføres til mennesker og være dødelig.
I have been made aware by constituents of the EU veterinary health harmonisation requirements which will allegedly no longer permit the UK to insist on the immunisation of pet dogs coming into the country against Echinococcus multilocularis (dog tapeworm), which is potentially transmissible to humans and potentially fatal.
Kan Kommissionen oplyse, om dette er sandt?
Can the Commission confirm whether if this is true?
Er Kommissionen i givet fald bekendt med den negative effekt og risikoen for den menneskelige sundhed, som denne lovgivning kan medføre, og er den bekendt med, at gennemførelsen heraf vil fjerne en gammel regel, der har til formål at forebygge og udrydde en forfærdelig parasit hos både mennesker og dyr?
If so, is the Commission aware of the negative effect and threat to human health the legislation might pose and the fact that its implementation would remove a long‑standing rule designed to prevent and eradicate a terrible parasitic disease in both humans and animals?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007163/2011
Question for written answer E-007163/2011
Om: Naturgasrørledning mellem Grækenland og Italien (ITGI)
Subject: Greece-Italy natural gas pipeline (ITGI)
Der er gjort kraftige indsigelser mod ITGI‑rørledningen og offshoresektionen »Poseidon« IGI Samkøringslinjer Grækenland-Italien.
There is strong opposition to the Greece-Italy pipeline ITGI and its underwater section ‘Poseidon’ — IGI Interconnector Greece-Italy.
Som skal anlægges af henholdsvis DESFA og DEPA-Edison. , idet rørledningen kommer til at løbe igennem turistområdet på Epirus' kyst.
Planned to be built by the Hellenic Gas Transmission System Operator (DESFA) and by Edison and the Public Gas Supply Corporation of Greece (DEPA), respectively. , as it will pass through the middle of the coastal tourist area of Epirus.
Lokalsamfundet er imod projektet Vejledende http://www.perdika.eu/, http://www.epiruspost.gr/ipiros/thesprotia.html?start=27. , fordi turistindustrien allerede er veludviklet, og man har planer om at udvikle alternative former for turisme.
Local communities are opposed For example, http://www.perdika.eu/, http://www.epiruspost.gr/ipiros/thesprotia.html?start=27 because of the already well-developed tourism industry and are looking to the development of alternative tourism.
Der argumenteres for, at alternative ruter væk fra turismeaksen Sivota‑Perdika‑Parga, som f.eks. en »nordlig rute« samt anlæggelse af rørledningen side om side med Egnatia-motorvejen, hvilket ville gøre det muligt at anvende industriområdet i Igoumenitsa, ikke er blevet undersøgt tilstrækkeligt.
They note that alternative routes outside the tourist strip of Sivota-Perdika-Parga, such as the ‘northern route’ and also a route parallel to the Via Egnatia, which would allow the exploitation of the industrial area of Igoumenitsa, have not been sufficiently taken into account.
Det græske miljø- og energiministerium har endvidere — selv om de relevante undersøgelser endnu ikke er afsluttet — meddelt, at gaskompressorstationen skal bygges i Florovouni, Perdika.
The Greek Ministry of the Environment and Energy has also announced — without the relevant studies being completed — that the gas compression station will be located at Florovouni (Perdika).
Anlæggelse af en 8,5 km lang højtryksrørledning (160 bar) ud mod havet kræver rydning af skovområder og olivenlunde samt omfattende fundamentarbejde på grund af den løse jord, den stejle hældning og forekomsten af aktive forkastninger.
The construction of an 8.5 km long, high pressure pipeline (160 bar) to the sea requires the clearing of forests and olive groves as well as major embankment works because of the danger of subsidence and owing to steep slopes and the presence of active seismic faults.
Anlæggelsen af rørledningen i en kuperet seismisk region medfører en betydelig risiko for alvorlige uheld og bør derfor underlægges procedurerne i direktiv 2003/105/EF.
This construction in a semi-mountainous earthquake zone constitutes a major accident hazard and should be subject to the procedures of Directive 2003/105/EC.
Skal projektet finansieres af den europæiske omstruktureringsplan inden for energiområdet eller med andre fællesskabsmidler?
Will the project be financed by the European Energy Project for Recovery or from other Community resources?
Hvordan er finansieringen forbundet med undersøgelserne af de fuldstændige sociale og miljømæssige konsekvenser samt den korrekte gennemførelse af alle sikkerhedsdirektiver og ‑forordninger?
How is the funding linked to the completion of social and environmental impact studies and compliance with the safety directives and regulations?
Tages der i ITGI‑undersøgelserne højde for muligheden for at inddrage »South Stream«‑ruten i den planlagte rute?
Do the studies for the ITGI take into account the possibility that it could run alongside ‘South Stream’ pipelines?
Tages der i undersøgelserne hensyn til indvirkningen på de pågældende områder i betragtning af de nærliggende gastransportnet og eventuelle relevante aktiviteter i fremtiden?
Do they take into account the effects of the accumulation of gas transmission networks and related future activities in the areas under discussion?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-007164/2011
Question for written answer E-007164/2011
Om: Danmarks overholdelse af habitatdirektivet of forordning (EF) nr. 812/2004
Subject: Compliance by Denmark with the Habitats Directive and Regulation (EC) No 812/2004
Den danske bestand af marsvin i de indre farvande menes ifølge forskningsinstitutionen Danmarks Miljøundersøgelser (DMU) at være mere end halveret over en kortere årrække på trods af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 812/2004 om foranstaltninger til nedbringelse af bifangster.
Stocks of porpoise in Danish inland waterways are thought by the Danish environmental research institute DMU to have more than halved in the space of a few years in spite of the provisions of Regulation (EC) No 812/2004 laying down measures concerning incidental catches of cetaceans in fisheries.
Habitatdirektivets artikel 12 forpligter medlemsstaterne til at nedbringe omfanget af »uforsætlige drab« på visse arter, hvis omfanget er af væsentlig betydning.
Article 12 of the Habitats Directive requires Member States to reduce the extent of ‘incidental killing’ of certain species where this has a significant impact on the species.
Bifangsten af småhvaler indebærer generelt en væsentlig negativ påvirkning af bestandene af marsvin.
The incidental catch of cetaceans generally has a significant impact on porpoise stocks.
Omfanget af bifangsterne i de indre danske farvende fra henholdsvis erhvervsfiskere, (lovlige) fritidsfiskere samt ulovligt fritidsfiskeri er fuldkommen ukendt, men anslås af DMU som »sandsynligvis væsentligt«.
The extent of by-catches in Danish internal waterways by commercial fishermen, by (legal) recreational fishermen and by illegal recreational fishing respectively is completely unknown, but is thought by the DMU to be ‘probably significant’.
Der peges fra dansk side på, at foranstaltninger rettet mod bifangster i givet fald alene vil være rettet mod danske fiskere, hvilket ikke anses for hensigtsmæssigt set i forhold til ønsket om at reducere bifangster som sådan.
The Danish view is that measures seeking to target by-catches may end by merely targeting Danish fishermen, and this is not regarded as proportionate to the intention to reduce by-catches as such.
Vil Kommissionen derfor oplyse, om Danmark i henhold til bestemmelserne i habitatdirektivets artikel 12 om »utilsigtede drab« imidlertid er forpligtet til at iværksætte tiltag for at nedbringe bifangster, som rækker ud over forpligtelserne i forordning (EF) nr. 812/2004, eksempelvis gennem forbud mod nedgarnsfiskeri i relevante Natura 2000‑områder og/eller påbud om, at pingere også skal anvendes i rekreativt (ikke‑erhvervsmæssigt) fiskeri?
Will the Commission therefore state whether, under the provisions of Article 12 of the Habitats Directive concerning ‘incidental killing’, Denmark is nevertheless required to implement measures to reduce by-catches over and above the requirements of Regulation (EC) No 812/2004, e.g. through the ban on gillnet fishing in the relevant Natura 2000 areas and/or the requirement for the deployment of pingers (acoustic deterrent devices) in recreational fishing too?
Påbuddet i forordning (EF) nr. 812/2004 omfatter ikke de indre danske farvande eller både under 12 meter.
The requirement in Regulation (EC) No 812/2004 does not cover Danish internal waterways or boats under 12 m in length.
Vil Kommissionen oplyse, om den vil foranledige en revision af forordning (EF) nr. 812/2004 på dette område?
Can the Commission state whether it will order a review of Regulation (EC) No 812/2004 in this area?
(26. september 2011)
(26 September 2011)
I henhold til artikel 12, stk. 4, i habitatdirektivet (92/43/EØF) EFT L 206 af 22.7.1992 . har medlemsstaterne en generel forpligtelse til at føre tilsyn med uforsætlig indfangning eller drab af hvaler og sikre, at uforsætlig indfangning eller drab ikke får en væsentlig negativ virkning for bestandene.
Under Article 12(4) of the Habitats Directive (92/43/EEC) OJ L 206, 22.7.1992.