natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Derimod fremgår det af ovennævnte svar fra Kommissionen, at Grækenland ligger over EU-gennemsnittet med hensyn forholdet mellem det areal, der dyrkes til økologisk produktion og er omfattet af en støtteordning for miljøvenligt landbrug, og det samlede areal, der er omfattet af en sådan ordning.
This study does however show that Greece is above the Community average in the percentage that organic farming accounts for of total agri-environment support.
Forholdet ligger gennemsnitligt på 6,5 % for de 15 EU-medlemsstater, mens det er 13 % for Grækenland, hvilket viser, at økologisk landbrug i Grækenland er blevet mere attraktivt i forhold til de øvrige miljøvenlige landbrugsinitiativer, og at denne landbrugsform er inde i en dynamisk udvikling i græsk landbrug.
The Community average for the EU 15 is 6,5 % and Greece registers 13 %, showing the increasing attractiveness of organic farming in Greece by comparison with other agri-environment action and the dynamism of this production method in Greek agriculture.
Rådets forordning (EF) nr. 1804/1999 af 19. juli 1999 om indføjelse af bestemmelser om animalsk produktion i forordning (EØF) nr. 2092/91 om økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler EFT L 222 af 24.8.1999 . , som dækker denne sektor, er ny.
Council Regulation (EC) No 1804/1999 supplementing Regulation (EEC) No 2092/91 on organic production of agricultural products and indications referring thereto on agricultural products and foodstuffs to include livestock production OJ L 222, 24.8.1999 . is new.
Grækenland har valgt at bruge fællesskabsnormerne for økologisk opdræt, hvilket til dels forklarer den sene opstart på økologisk opdræt i denne medlemsstat.
Greece has chosen to wait for Community standards for organic stock farming and this partly explains its slow start.
Som anført ovenfor er økologisk opdræt omfattet af det græske programmeringsdokument for 2000-2006.
As indicated above organic farming is included in the 2000-2006 rural development programming document.
I 2001 vedtog man de nationale foranstaltninger til igangsætning af denne aktion, men der var endnu ikke indgået miljøforpligtelser for landbruget.
In 2001 the national provisions to activate the programme were adopted but signature of agri-environmental commitments had not yet begun.
Årsagerne til denne forsinkelse er de samme som nævnt ovenfor.
The main reasons for this delay are as indicated above.
2002/C 205 E/207
2002/C 205 E/207
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0695/02
WRITTEN QUESTION E-0695/02
Om: Prisen for adgang til fangstpladser uden for EU
Subject: The cost of access to non-EU fishing grounds
Kan Kommissionen oplyse, hvad det i hver af de sidste syv år har kostet at købe rettigheden til at fiske på fangstpladser uden for EU?
Can the Commission indicate the cost of purchasing the right to fish in non-EU fishing grounds for each of the last seven years?
Hvilke medlemsstater har draget størst fordel af disse ordninger?
Which Member States have most benefited from these arrangements?
2002/C 205 E/208
2002/C 205 E/208
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0697/02
WRITTEN QUESTION E-0697/02
af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen
by Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) to the Commission
Om: EU's målsætninger for ILO's verdenskommission
Subject: The EU's objectives in the ILO world commission
Den Internationale Arbejdsorganisation ILO har nedsat en verdenskommission for at behandle spørgsmål, der vedrører globalisering, handelsliberalisering og social udvikling.
The ILO has set up a world commission to consider the relationships between globalisation, the liberalisation of trade and social development.
Disse spørgsmål er naturligvis også vigtige for EU.
Naturally these issues are also important to the EU.
Den ene af formændene for verdenskommissionen er fra EU's medlemsstater, Republikken Finlands præsident, Tarja Halonen.
One of the chairs of the world commission is the president of an EU Member State, Tarja Halonen, President of the Republic of Finland.
Verdenskommissionen skal rapportere om resultaterne af sit arbejde i marts 2003.
The world commission intends to report its findings in March 2003.
Hvad er EU's målsætninger for verdenskommissionens arbejde?
What are the EU's objectives in connection with the world commission's work?
Er det meningen, at målsætningerne og/eller verdenskommissionens konklusioner vil blive drøftet med Europa-Parlamentet?
Are there any plans for debating the objectives and/or the world commission's conclusions with the European Parliament?
Kommissionen støtter fuldt ud ILO's oprettelse af Verdenskommissionen for globaliseringens sociale dimension og har også udtrykt sin interesse i at bidrage til dette arbejde.
The Commission fully supports the establishment by the International Labour Organisation (ILO) of the World Commission on the Social Dimension of Globalisation and has also expressed its interest in contributing to its work.
Verdenskommissionen kan medvirke til, at det internationale samfund bedre forstår de komplekse forbindelser, der findes mellem globalisering, handelsliberalisering, bekæmpelse af fattigdom, social udvikling og anstændigt arbejde, herunder de grundlæggende arbejdsnormer.
The World Commission can help the international community to better understand the complex interface between globalisation, trade liberalisation, poverty reduction, social development and decent work, including core labour standards.
Verdenskommissionen kan også foreslå nyskabende og effektive strategier og initiativer med henblik på at styrke globaliseringens sociale dimension.
The World Commission could also propose innovative and effective approaches and initiatives in order to strengthen the social dimension of globalisation.
Kommissionen håber på, at det internationale samfund så bliver bedre rustet til at klare globaliseringen og optimere de økonomiske og sociale fordele ved globalisering og handel.
The Commission hopes that the international community will then be better equipped to harness globalisation and maximise the economic and social benefits of globalisation and trade.
Verdenskommissionen bør søge bidrag fra andre internationale organisationer, såsom Verdenshandelsorganisationen (WTO), FN's konference om handel og udvikling (Unctad), Verdensbanken, Den Internationale Valutafond (IMF), osv. for at udvikle en komplet og omfattende strategi.
The World Commission should seek the contribution of other international organisations such as World Trade Organisation (WTO), United Nations Conference on Trade and Development (Unctad), World Bank, International Monetary Fund (IMF), etc. in order to develop an integral and comprehensive approach.
Verdenskommissionen sender sin rapport til ILO i 2003.
The World Commission will address its report to the ILO in 2003.
Beslutninger om nye initiativer og aktioner træffes af ILO's Styrelsesråd og Den Internationale Arbejdskonference, der består af medlemsstaterne på trepartsbasis.
Decisions on new initiatives and actions remain with the ILO Governing Body and the International Labour Conference which are composed of Member States on a tripartite basis.
Kommissionen bidrager aktivt til globaliseringens sociale dimension.
The Commission contributes actively to the social dimension of globalisation.
Den 18. juli 2001 vedtog den en meddelelse om fremme af grundlæggende arbejdstagerrettigheder og forbedring af de sociale styringssystemer i en globaliseret økonomi KOM(2001) 416 endelig udg. samt en grønbog om fremme af en europæisk ramme for virksomhedernes sociale ansvar KOM(2001) 366 endelig udg. , der i øjeblikket drøftes i Europa-Parlamentet.
On 18 July 2001, it adopted a Communication on promoting core labour standards and strengthening social governance in the context of globalisation COM(2001) 416 final. and a Green Paper on Corporate Social Responsibility COM(2001) 366 final. which are being discussed by the Parliament.
Samarbejdet med ILO er blevet styrket og en ny brevudveksling mellem Kommissionen og ILO blev underskrevet den 14. maj 2001 med henblik på at styrke samarbejdet.
The cooperation with the ILO has been intensified and a new exchange of letters between the Commission and the ILO was signed on 14 May 2001 in order to strengthen the cooperation.
Et møde på højt plan mellem Kommissionen og ILO den 14. februar 2002 indledte en ny samarbejdsfase, herunder teknisk og udviklingsmæssigt samarbejde om de grundlæggende arbejdsnormer, kapacitetsudvikling, bekæmpelse af fattigdom, social dialog, social beskyttelse og anstændigt arbejde.
A high level meeting between the Commission and the ILO on 14 February 2002 launched a new phase of cooperation including technical and development cooperation on core labour standards, capacity building, poverty reduction, social dialogue, social protection and decent work.
2002/C 205 E/209
2002/C 205 E/209
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0708/02
WRITTEN QUESTION E-0708/02
(15. marts 2002)
(15 March 2002)
Om: Reklamer for bilers ydeevne
Subject: Advertised automobile performances
Bilindustrierne reklamerer stolt over de producerede modellers ydeevne.
Automobile manufacturers take particular pride in advertising performances of the models they produce.
Hvordan forklares det, at der reklameres for modeller, der overskrider de lovbestemte hastighedsgrænser med det dobbelte eller tredobbelte?
How is it possible to justify advertisements for models which are capable of achieving two or even three times the statutory speed limits?
Hvilken ansvarlig myndighed udsteder typegodkendelse for biler, der overskrider de fartgrænser, der gælder for de europæiske motorveje?
Which authority is responsible for issuing type-approval for automobiles capable of exceeding speed limits applicable on motorways?
Er der en forklaring på den ovennævnte situation?
Can this be justified?
Hvilken løsning ville der kunne findes, så føreren ikke indirekte tilskyndes til at overskride de hastighedsgrænser, der er fastsat ved lov i de enkelte medlemsstater?
What solution could be found to prevent this indirect infringement by drivers of the statutory speed limits applicable in each Member State?
(29. april 2002)
(29 April 2002)
De fleste personmotorkøretøjer har i dag en konstruktivt bestemt maksimalhastighed på over 140 km i timen.
Most passenger cars today have a maximum design speed in excess of 140 kilometres per hour (km/h).
Da Kommissionen ikke har fastlagt nogen øvre grænse for køretøjers konstruktivt bestemte maksimalhastighed kan medlemsstaterne ikke afvise at udstede EU-typegodkendelse til hurtige køretøjer.
Since the Community motor vehicle legislation sets no maximum limit for design speed of vehicles, Member States cannot refuse to issue Community type-approvals for cars with high-speed performance.
Imidlertid kan udstedelse af en EU-typegodkendelse ikke fortolkes som en tilladelse til at køretøjet fremføres med større hastigheder end de, der er fastsat som højest tilladte på offentlig vej.
However, the issue of a Community type-approval cannot be interpreted as providing clearance for the vehicle to be driven at speeds exceeding the speed limits set for public roads.
Det må endvidere bemærkes, at visse dele af motorvejsnettet i Fællesskabet ikke er underkastet hastighedsbegrænsninger, samt at bestemmelser vedrørende færdselslovgivningen hovedsagelig falder under medlemsstaternes ansvarsområde i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet.
It must be noted that on some portions of the motorway network in the Community territory the speed of vehicles is not limited and that driving rules fall largely under the competence of the Member States according to the principle of subsidiarity.
2002/C 205 E/210
2002/C 205 E/210
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0715/02
WRITTEN QUESTION E-0715/02
af Guido Podestà (PPE-DE) og Raffaele Lombardo (PPE-DE) til Kommissionen
by Guido Podestà (PPE-DE) and Raffaele Lombardo (PPE-DE) to the Commission
Om: Børns rettigheder og homoseksuelle par
Subject: Children's rights and gay couples
I Norge har homoseksuelle par mulighed for at adoptere deres partneres børn fra tidligere forhold.
In Norway gay couples may adopt the children which their partners have had in previous relationships.
Den svenske regering er ved at udarbejde et lovforslag med henblik på også at give homoseksuelle par mulighed for at adoptere børn.
The Swedish Government is currently preparing a bill to extend the right to adopt children to homosexual couples.
Desuden har homoseksuelle par ofte fremsat krav om kunstig befrugtning.
There have also been repeated requests from gay couples for artificial insemination.
Mener Kommissionen ikke, at —
The Commission: —
der bør gennemføres forskning, udarbejdes statistikker og foretages evalueringer af de psykologiske, mentale og adfærdsmæssige kendetegn, der udvikler sig blandt de børn, der allerede nu vokser op i homoseksuelle familier i visse stater? —
Would it agree that research work, statistical surveys and assessments should be carried out into the development, in psychological and mental terms as well as from the point of view of socialisation, of children who are brought up in homosexual families, as is already the case in certain countries? —
der bør foretages undersøgelser for at kontrollere, om de roller, et forældrepar skal spille for at sikre en sund udvikling af børnenes personlighed, kan opfyldes af et homoseksuelt par?
Does it not consider that surveys should be conducted to ascertain whether the role which parents should play with a view to the healthy development of their children's personality can be taken on by gay couples?
(14. maj 2002)
(14 May 2002)
Det spørgsmål, som de ærede medlemmer har rejst, falder ikke inden for EU's kompetenceområde.
The matter raised by the Honourable Member does not fall within the scope of Community competence.
Det er et spørgsmål, der hører under medlemsstaterne.
It is a matter for the Member States.
Sundhedsundersøgelser kan få støtte under fællesskabsprogrammet for sundhedsfremme, sundhedsoplysning, sundhedsundervisning og sundhedsuddannelse Afgørelse nr. 645/96/EF af 29. marts 1996, EFT L 95 af 16.4.1996 , der blev forlænget med afgørelse 521/01/EF af 26. februar 2001, EFT L 79 af 17.3.2001 . , der har givet støtte til en række aktioner til udvikling af foranstaltninger til fremme af god fysisk og mental hygiejne.
Health studies may be funded under the Community Programme on Health Promotion, Information, Education and Training Decision No 645/96/EC of 29 March 1996, OJ L 95, 16.4.1996 as extended by Decision 521/01/EC of 26 February 2001, OJ L 79, 17.3.2001 . which has supported a series of actions on developing measures to reach sound mental health practices .
Ingen af disse har omhandlet det spørgsmål, de ærede medlemmer har rejst.
None have dealt with the issue raised by the Honourable Members.
En sidste indkaldelse af forslag blev udsendt i juli 2001 for støtterunden 2002, hvorefter dette program sammen med de øvrige syv folkesundhedsprogrammer vil blive afløst af et nyt EU-folkesundhedsprogram, der i øjeblikket er til behandling i Europa-Parlamentet og Rådet.
A final call for proposals was issued in July 2001 for the funding round 2002, after which this programme, together with the other seven public health programmes, will be replaced by a new Community public health programme, currently before the Parliament and Council.
Kommissionen vil ikke mene, at de former for undersøgelser, der er anført, vil udgøre et område for prioriterede aktioner i dette fremtidige program, i betragtning af, at en sådan kunstig insemination eller adoption ikke vedrører alle medlemsstaterne.
The Commission would not consider that the types of studies indicated would constitute an area for priority action in this future programme, given that not all Member States are concerned by such artificial insemination or adoption.
2002/C 205 E/211
2002/C 205 E/211
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0716/02
WRITTEN QUESTION E-0716/02
af Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) og Bartho Pronk (PPE-DE) til Kommissionen
by Ria Oomen-Ruijten (PPE-DE) and Bartho Pronk (PPE-DE) to the Commission
Om: Den flamske forsikringsordning
Subject: Care insurance in Flanders
For nylig er der i Flandern, Belgien, indført en flamsk sygeforsikringsordning.
In Flanders, Belgium, a Flemish care insurance scheme ( zorgverzekering ) has recently come into existence.
Mener Kommissionen, at den flamske sygeforsikring er en ordning, der henhører under anvendelsesområdet af forordning 1408/71, artikel 1, litra a)?
Does the Commission take the view that the Flemish care insurance scheme falls within the scope of Article 4(1)(a) of Regulation 1408/71?
Hvis det ikke er tilfældet, kan de flamske myndigheder i så fald indføre ventetider for flyttede EØS-arbejdstagere eller pensionerede arbejdstagere, som flytter til Flandern?
If not, may the Flemish authorities introduce qualifying periods for EEA workers or retired workers who move to Flanders?
I forbindelse med det saglige anvendelsesområde for Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet, ønsker Kommissionen at henlede de ærede medlemmers opmærksomhed på, at sondringen mellem ydelser, der er omfattet af anvendelsesområdet for forordning nr. 1408/71, og ydelser, der ikke er omfattet af denne forordning, hovedsagelig er baseret på de enkelte elementer i den pågældende ydelse, navnlig dens formål og de betingelser, under hvilke ydelsen tilkendes, og ikke på, om en ydelse betegnes som en social sikringsydelse i den nationale lovgivning (se Molenaar-dommen Dom af 5. marts 1998, Molenaar, C-160/96, Sml., I-0843. , punkt 19).
As regards the scope of Council Regulation (EEC) No 1408/71 of 14 June 1971 on the application of social security schemes to employed persons and their families moving within the Community, the Commission would like to remind the Honourable Members that the distinction between benefits excluded from the scope of the Regulation and those which fall within it is based essentially on the constituent elements of each particular benefit, in particular its purpose and the conditions under which it is granted, and not on whether or not it is classified as a social security benefit by national legislation (see Molenaar judgment Judgment of 5 March 1998, Molenaar, C-160/96, ECR I-0843. , paragraph 19).
Heraf følger i øvrigt, at den omstændighed, at ydelser er omfattet af anvendelsesområdet for forordning nr. 1408/71, ikke har nogen indflydelse på, hvorledes disse ydelser betegnes i en medlemsstats nationale lovgivning (se i analogi hermed dommen Kommissionen mod Den Franske Republik Dom af 15. februar 2000, Kommissionen mod Den Franske Republik, C-169/98, Sml., I-1049. , punkt 32).
Furthermore, the fact that benefits fall within the scope of Regulation (EEC) No 1408/71 in no way influences how they are classified under national legislation (see, by analogy, judgment in the case Commission v French Republic Judgment of 15 February 2000, Commission v French Republic, C-169/98, ECR I-1049. , paragraph 32).
En ydelse kan anses for en social sikringsydelse i henhold til forordning (EØF) nr. 1408/71 , såfremt den tildeles de berettigede uden nogen individuel bedømmelse af personlige behov, men efter lovbestemte kriterier og forudsat, at den vedrører en af de risici, der udtrykkeligt er anført i artikel 4, stk. 1, i forordning nr. 1408/71.
A benefit may be regarded as a social security benefit within the meaning of Regulation (EEC) No 1408/71 in so far as it is granted, without any individual and discretionary assessment of personnel needs, to recipients on the basis of a legally defined position and provided that it concerns one of the risks expressly listed in Article 4(1) of Regulation No 1408/71.
Denne opregning er således udtømmende, hvorfor en social sikringsgren, der ikke er nævnt i opregningen, ikke kan anses for omfattet af det nævnte begreb, selv om de ydelsesberettigede har et retligt krav på ydelsen (se fx Molenaar-dommen, punkt 20 f.).
That list is exhaustive, so that a branch of social security not mentioned therein does not fall within that category even if it confers upon recipients a legally defined position entitling them to benefits (see in particular Molenaar judgment, paragraphs 20 et seq).
Hvad angår den plejeforsikring, der er genstand for spørgsmålet fra de ærede medlemmer, og som blev indført ved dekretet af 30. marts 1999 fra den flamske region i Belgien om plejeforsikring, er det klart, at bestemmelserne om tilkendelse af de omhandlede ydelser, giver de ydelsesberettigede et retligt krav herpå.
In the case of care insurance, as introduced by the Decree of the Flemish Community of Belgium of 30 March 1999 on the organisation of care insurance, which is the subject of the Honourable Members' question, it is clear that the provisions on the granting of the care insurance benefits in question give recipients a legally defined right.
Det følger af de pågældende lovbestemmelser og af de oplysninger, Kommissionen har adgang til, at plejeforsikringen giver ret til hel eller delvis overtagelse af visse udgifter som følge af den forsikredes plejebehov, såsom hjemmepleje, pleje på centre eller specialiserede institutioner og indkøb af udstyr og materialer, som den forsikrede har behov for, som fx senge, madrasser eller speciallænestole, respiratorer og iltflasker.
It therefore ensues from the legislation in question and from the information available to the Commission that care insurance gives entitlement to full or partial direct payment of certain expenditure entailed by the insured person's reliance on care, such as care provided in the home or in specialised centres or hospitals, and the purchase of equipment and materials required by insured persons, such as special beds, mattresses or chairs, respirators and oxygen cylinders.
Ydelser af den art har altså først og fremmest til formål at supplere sygeforsikringsydelserne med henblik på at forbedre plejekrævende personers sundhedstilstand og levevilkår.
Accordingly, benefits of that type are essentially intended to supplement sickness insurance benefits in order to improve the state of health and the quality of life of persons reliant on care.
Derfor bør sådanne ydelser betragtes som ydelser i anledning af sygdom i henhold til artikel 4, stk. 1, litra a), i forordning (EØF) nr. 1408/71 (se ligeledes Molenaar-dommen, punkt 23-25, og Jauch-dommen Dom af 8. marts 2001, Jauch, C-215/99, Sml., 1901. , punkt 28).
Under these circumstances, they must be regarded as sickness benefits within the meaning of Article 4(1)(a) of Regulation (EEC) No 1408/71 (see also Molenaar judgment, paragraphs 23-25, and Jauch judgment Judgment of 8 March 2001, Jauch, C-215/99, ECR I-1901. , paragraph 28).
I betragtning af, at de pågældende plejeforsikringsydelser består i en overtagelse eller dækning af udgifter som følge af den pågældendes plejebehov, drejer det sig nærmere bestemt om naturalydelser i henhold til artikel 19, stk. 1, litra a), artikel 25, stk. 1, litra a), og artikel 28, stk. 1, litra a), i forordning nr. 1408/71 (se Molenaar-dommen, punkt 32).
Since the care insurance benefits in question consist of direct payment or reimbursement of the costs incurred as a result of the insured person's reliance on care, they fall within the definition of the benefits in kind referred to in Articles 19(1)(a), 25(1)(a), and 28(1)(a) of Regulation No 1408/71 (see Molenaar judgment, paragraph 32).
Artikel 18 i nævnte forordning gælder også for disse ydelser.
Article 18 of the said Regulation also applies to these benefits.