natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er således i den medlemsstat, hvor der påberåbes beskyttelse i forbindelse med brud på ophavsretten, at retsmidler og afhjælpende foranstaltninger skal tages i anvendelse.
Equally, redress and remedies for copyright infringements have to be sought in the EU Member State where protection is claimed.
I modsætning til eksempelvis varemærker kræver ophavsrettigheder ikke nogen registrering, og derfor findes der ikke systemer for registrering på hverken nationalt plan eller EU‑plan.
Copyright, contrary to e.g. trademarks, does not require a prior registration, therefore no national or Community systems of prior registration exist.
Hvis en ophavsrettighed anfægtes, påhviler det derfor de nationale domstole i det land, hvor der påberåbes beskyttelse, at afgøre, om et givet værk er ophavsretligt beskyttet.
In these circumstances, if the existence of a copyright is challenged, it is incumbent on the national court in the country where protection is sought to determine whether a particular work is protected by copyright.
Af de industrielle ejendomsrettigheder beskyttes følgende på EU‑niveau: varemærker, industrielle mønstre, plantesorter samt geografiske betegnelser for vine, spiritus, landbrugsprodukter og levnedsmidler.
As concerns industrial property, protection at the European Union level exists for the following industrial property rights: trade marks, industrial designs, plant variety rights and geographical indications for wines, spirits and agricultural products and foodstuffs.
EF-varemærket oprettedes ved Rådets forordning (EF) nr. 40/94 Rådets forordning (EF) nr. 40/94 af 20. december 1993 om EF-varemærker, EFT L 11 af 14.1.1994 .
The Community trade mark was created by Council Regulation (EC) No 40/94 Council Regulation (EC) No 40/94 of 20 December 1993 on the Community trade mark, OJ L 11, 14.1.1994. .
EF‑designet skabtes ved Rådets forordning (EF) nr. 6/2002 Rådets forordning (EF) nr. 6/2002 af 12. december 2001 om EF-varemærker, EFT L 3 af 5.1.2002 . .
Council Regulation (EC) No 6/2002 Council Regulation (EC) No 6/2002 of 12 December 2001 on Community designs, OJ L 3, 5.1.2002. created the Community design.
Rådets forordning (EF) nr. 2100/94 Rådets forordning (EF) nr. 2100/94 af 27. juli 1994 om EF-sortsbeskyttelse, EFT L 227 af 1.9.1994 . etablerede en EF-sortsbeskyttelse.
Council Regulation (EC) No 2100/94 Council Regulation (EC) No 2100/94 of 27 July 1994 on Community plant variety rights, OJ L 227, 1.9.1994. established Community plant variety rights.
Kommissionens forslag til Rådets forordning om EF‑patenter Forslag til Rådets forordning om EF-patenter (KOM(2000)0412 endelig). er endnu ikke færdigbehandlet.
The proposal of the Commission for the regulation on the Community patent Proposal for a Council regulation on the Community patent (COM(2000)0412 final). is currently pending.
Alle ovennævnte retsakter, der indførte enhedsrettigheder og centraliserede godkendelsesordninger, bygger på artikel 308 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.
All of the above legal acts establishing unitary titles and centralised systems of authorisation were based on Article 308 of the Treaty establishing the European Community.
Artiklen giver Fællesskabet den nødvendige hjemmel, »såfremt en handling fra Fællesskabets side viser sig påkrævet for at virkeliggøre et af Fællesskabets mål inden for fællesmarkedets rammer.«
This legal basis provided necessary powers for the Community ‘if action of the Community should prove necessary to attain, in the course of the operation of the common market, one of the objectives of the Community’.
Forordninger om geografiske betegnelser bygger på ovennævnte traktats artikel 37 (geografiske betegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler [5]), artiklerne 36 og 37 (geografiske betegnelser for vin Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 af 29. april 2008 om den fælles markedsordning for vin, EUT L 148 af 6.6.2008. ) eller artikel 95 (geografiske betegnelser for spiritus Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 110/2008 af 15. januar 2008 om definition, betegnelse, præsentation og mærkning af samt beskyttelse af geografiske betegnelser for spiritus, EUT L 39 af 13.2.2008. ).
Regulations governing geographical indications (GIs) are based either on Article 37 EC (geographical indications for agricultural products and foodstuffs [5 ] ), Articles 36 and 37 EC (geographical indications for wines Council Regulation (EC) No 479/2008 of 29 April 2008 on the common organisation of the market in wine, OJ L 148, 6.6.2008. ) or on Article 95 EC (geographical indications for spirits Regulation (EC) No 110/2008 of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 on the definition, description, presentation, labelling and the protection of geographical indications of spirit drinks, OJ L 39, 13.2.2008. ).
Artikel 118, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (Lissabontraktaten) indeholder retsgrundlaget for en ensartet beskyttelse af intellektuel ejendomsret i Unionen.
Article 118(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union (the Lisbon Treaty) contains a legal base for the creation of European intellectual property rights that would provide uniform protection throughout the Union.
Dette nye retsgrundlag finder anvendelse fra den nye traktats ikrafttræden den 1. december 2009.
This new legal base is applicable from the entry into force of the new Treaty on 1 December 2009.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5631/09
WRITTEN QUESTION E-5631/09
Om: Sikkerhed omkring Parlamentet
Subject: Safety around the Parliament
I lyset af at de belgiske myndigheder ikke i tilstrækkeligt omfang har håndteret sikkerhedsproblemer, hvor medlemmer af Parlamentet og deres personale er blevet angrebet personligt, ikke kun i Bruxelles, men også i området omkring Parlamentet, og i lyset af de restriktive krav til parkeringspladser til medlemmerne og deres personale, som er tilknyttet Europa-Parlamentet, mener Kommissionen da, at der er grund til at høre Rådet med henblik på at få Strasbourg anerkendt som Europa-Parlamentets permanente sæde?
In view of the fact that the Belgian authorities have failed to deal adequately with security problems where Members of the Parliament and their staff have been personally attacked not just in Brussels but in the precincts of the Parliament itself and in view of the restrictive demands on the provision of car spaces for Members and staff attached to the European Parliament, does the Commission believe that there is merit in consulting with the Council with a view to having Strasbourg recognised as the permanent seat of the European Parliament?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5632/09
WRITTEN QUESTION E-5632/09
(18. november 2009)
(24 November 2009)
Om: Sunde kostvalg
Subject: Healthy diet choice
Hvilke skridt tager Kommissionen for at sikre, at sundhedsanprisninger på fødevarer er korrekte og hjælper forbrugerne med at træffe sunde kostvalg?
What steps is the Commission taking in order to ensure that health claims made on foods are accurate and helpful to consumers in making healthy diet choices?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5633/09
WRITTEN QUESTION E-5633/09
Hvilke foranstaltninger foreslår Kommissionen for at øge aktiviteten i agroturismesektoren for at hjælpe landbrugsfamilier med at overleve i lyset af den aktuelle nedgang i landbrugernes indtægter fra direkte relaterede landbrugsaktiviteter?
What measures does the Commission propose to increase activity in the agritourism sector in order to help farm families survive, given the current downward decline of farm incomes from directly related farm activities?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5634/09
WRITTEN QUESTION E-5634/09
Om: EPSO: mangler i tilrettelæggelsen af udvælgelsesprocedurerne for EU-tjenestemænd
Subject: EPSO: flaws in the organisation of selection procedures for European officials
EPSO (Det Europæiske Personaleudvælgelseskontor), som blev oprettet i 2002 ved en fælles afgørelse, er det interinstitutionelle organ, der er ansvarligt for udvælgelsen af De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og andre ansatte.
EPSO (the European Personnel Selection Office), set up by a joint decision in 2002, is the interinstitutional body responsible for selecting officials and other staff of the European Communities.
Den Europæiske Revisionsret har offentliggjort en særberetning (nr. 9/2009) om effektiviteten og produktiviteten af Det Europæiske Personaleudvælgelseskontors personaleudvælgelse, hvoraf det fremgår, at der er visse mangler i tilrettelæggelsen af udvælgelsesprocedurerne.
The European Court of Auditors has published a special report (No 9/2009) on the efficiency and effectiveness of EPSO’s work, highlighting a number of flaws in the organisation of selection procedures.
Revisionsretten mener navnlig, at personaleudvælgelsesprocedurens varighed er alt for lang, både i forhold til EPSO's egne bestemmelser og i forhold til den internationale bedste praksis.
In particular, the Court states that selection procedures are too lengthy in the light of EPSO’s own rules as well as best international practice.
Udvælgelsesproceduren har ikke resulteret i den bredest mulige geografiske ligevægt blandt de beståede kandidater, da nogle lande bliver forfordelt, hvilket skaber ulighed i Unionen.
Selection procedures have not ensured the greatest possible geographical balance among successful candidates, penalising certain countries and thereby creating disparities within the Union.
Mener Kommissionen ikke, at det for at forbedre udvælgelsesprocedurerne ville være hensigtsmæssigt at anmode EPSO om at reducere udvælgelsesprocedurernes varighed, også så den kommer under den maksimumgrænse på ni måneder, der allerede er fastlagt i det udviklingsprogram (EPD), som EPSO vedtog den 10. september 2008?
In the light of the above, and with a view to improving selection procedures, does the Commission not think it should ask EPSO to reduce the maximum length of open competitions to less than the nine months already stipulated in the Development Programme (EPD) adopted by EPSO on 10 September 2008?
Mener Kommissionen ikke, at man for at lægge større vægt på de faglige kompetencer end på de sproglige kompetencer bør anmode EPSO om at indføre optagelsesprøver på alle 23 officielle EU-sprog?
With a view to placing greater emphasis on professional rather than linguistic skills, does it not think it should ask EPSO to introduce admission tests in all 23 of the EU’s official languages?
Mener Kommissionen desuden ikke, at det ville være hensigtsmæssigt at opfordre EPSO til at forbedre samarbejdet med universiteterne, så de dels forsyner institutionerne med personale, der har de ønskede kvalifikationer, og dels fremhæver kandidaternes karrieremuligheder?
Lastly, does it not think it advisable to urge EPSO to step up its cooperation with universities so as (a) to enable them to provide the institutions with staff possessing the necessary skills and (b) to enhance successful candidates’ career prospects?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5635/09
WRITTEN QUESTION E-5635/09
af Gianni Vattimo (ALDE) , Raül Romeva i Rueda (Verts/ALE) , Sonia Alfano (ALDE) , Giommaria Uggias (ALDE) og Vincenzo Iovine (ALDE)
by Gianni Vattimo (ALDE) , Raül Romeva i Rueda (Verts/ALE) , Sonia Alfano (ALDE) , Giommaria Uggias (ALDE) and Vincenzo Iovine (ALDE)
Om: Anmodning om oplysninger om sænkningen af motorskibet Cunsky, som transporterede giftigt affald, ud for kysten ved Cetraro (Cosenza) i 1992 og anmodning om et direkte og/eller indirekte indgreb
Subject: Request for information about the 1992 sinking off the coast of Cetraro of the motor ship Cunsky and its cargo of toxic waste, and request for direct and/or indirect action
I Det Tyrrhenske Hav ud for Cetraro (Cosenza) har man ca. 11,8 sømil fra kysten og på 483 meters dybde fundet et meget stort skibsvrag.
A large shipwreck has been found in the Tyrrhenian Sea approximately 11.8 nautical miles off the coast of Cetraro, at a depth of 483 metres.
Ifølge Francesco Fonti, som er tidligere kriminel og nu samarbejder med retsvæsenet, er der tale om motorskibet Cunsky, som han selv og andre medlemmer af en kriminel organisation, der opererede i området, forsætligt sænkede i 1992, hvilket repræsentanter for de italienske institutioner var vidende om.
According to informer Francesco Fonti, it is the cargo ship Cunsky , which he and other members of a criminal organisation operating in the area deliberately sank in 1992 with the complicity of representatives of the Italian authorities.
Ovennævnte skib transporterede giftigt og radioaktivt affald.
The ship was transporting toxic, radioactive waste.
Hidtil har regionen Calabrien, de lokale myndigheder og retsmyndighederne ikke fået nogen hjælp fra den italienske regering, selv om den har beføjelserne og de økonomiske, menneskelige og fysiske ressourcer til at kaste fuldstændigt lys over dette mystiske skibsvrag (der skulle være blevet ophugget i Indien i januar 1992), til at finde ud af, hvilke stoffer der er i de tønder og dunke, som man har fundet i skibets lastrum, og til at undersøge, om der er skader på havets økosystem og fare for den offentlige sundhed.
So far the Italian Government has left the Calabria regional authority, the relevant local authorities and the judicial authorities to their own devices, even though it would have the necessary powers, funds, human resources and tools to uncover the truth about the mysterious shipwreck (thought to have been dismantled in India in January 1992) and establish the nature of the substances in the drums found in the boat’s hold, whether they have caused any damage to the marine ecosystem and whether there is any public health risk.
Hvilke oplysninger råder Kommissionen over med hensyn til den alvorlige situation, der er beskrevet? 2.
1. can the Commission state what information it possesses about the serious situation outlined above?
Mener Kommissionen ikke, at den bør gribe direkte og/eller indirekte ind for at støtte de tekniske undersøgelsesaktiviteter og så vidt muligt sanere miljøet for at hindre betydelige negative konsekvenser for befolkningens sundhed?
2. does it not think it ought to take direct and/or indirect action to assist the technical investigation and do all it can to clean up the environment so as to prevent serious damage to public health?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5636/09
WRITTEN QUESTION E-5636/09
Om: Internet og digitalt tv i Belgien
Subject: Internet and digital television in Belgium
Forbrugerorganisationer i Belgien klager over manglende konkurrence på det belgiske internetmarked.
Consumers' organisations in Belgium complain about the lack of competition on the Belgian Internet market.
Ifølge disse er det belgiske telekommunikationslandskab bl.a. kendetegnet ved høje priser, begrænsede downloadhastigheder og ufordelagtige »double- og triple-play-pakker« (sidstnævnte skyldes især for høje priser, som den historisk etablerede operatør kræver for benyttelse af sit netværk).
In their view, the Belgian telecoms landscape features high charges, limited download volumes and disadvantageous double and triple play packages (the latter particularly because of the excessively high charges made by the historically established operator for the use of his network).
De foreslår en funktionsmæssig opdeling af denne tidligere monopolhaver.
They suggest that the former monopolist be functionally split.
Kommissionen har allerede tidligere bekræftet den manglende konkurrence på det belgiske telekommunikationsmarked.
The Commission has previously confirmed that there is a lack of competition on the Belgian telecoms market.
Hvordan vurderer Kommissionen dette fremskridt?
What is the Commission's assessment of the progress made?
Overvejer Kommissionen at iværksætte foranstaltninger, så konkurrencen øges, og forbrugerpriserne faktisk sænkes?
Is the Commission considering taking measures to bring about a genuine increase in competition and reduction in charges to consumers?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5637/09
WRITTEN QUESTION E-5637/09
(24. november 2009)
(25 November 2009)
På grund af hybridbilers støjsvage motorer er det svært for svage trafikanter at høre, at de nærmer sig.
Because hybrid vehicles have quiet engines, vulnerable road users do not hear them approaching as clearly.
Undersøgelser viser, at disse køretøjer forårsager forholdsvis mange ulykker.
Research shows that relatively large numbers of accidents occur with these vehicles as a result.
Forskellige fabrikanter overvejer tekniske løsninger på dette problem.
Various manufacturers are considering technical solutions to this problem.
Hvilke initiativer tager Kommissionen til at lede denne proces på rette vej?
What initiatives will the Commission take to guide this process in the right direction?
Påtænker Kommissionen at ændre den eksisterende lovgivning, og i bekræftende fald hvornår?
Is the Commission considering amending existing legislation, and if so, how soon?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5638/09
WRITTEN QUESTION E-5638/09
Om: Kompensering af kronisk syge
Subject: Financial assistance to the chronically ill
Formålet med loven om kompensering af kronisk syge og handicappede, der trådte i kraft den 1. januar 2009, er at tilkende kronisk syge og handicappede en frit disponibel erstatning, når de har merudgifter på grund af deres sundhedstilstand.
The Chronically Ill and Disabled Persons (Financial Assistance) Act, which entered into force on 1 January 2009, has the purpose of enabling people who are chronically ill or disabled and who in consequence incur extra expenditure in comparison with other people to receive payments which they may spend as they see fit.
Merudgifter er udgifter, der hænger sammen med sundhedsproblemerne, såsom højere energiudgifter, transportudgifter og ekstra udgifter til beklædning eller sengetøj.
The extra expenditure in question must arise from the health problems, such as higher energy costs, transport costs and extra costs of clothing or bedclothes.
Skal kompenseringen af kronisk syge kvalificeres som en ydelse ved sygdom eller som en særlig ikkebidragspligtig ydelse?
Is this financial assistance to the chronically ill classified as a sickness benefit or as a special non-contributory benefit?
Hvis kompenseringen er en ydelse, skal den så også ydes til kronisk syge, som ikke er bosat i Nederlandene, og hvis pleje bekostes af Nederlandene?
If the assistance is a benefit, must it also be paid to chronically ill people living outside the Netherlands whose care is paid for by the Netherlands?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5643/09
WRITTEN QUESTION E-5643/09
Om: Tyrkiet og den fælles udenrigspolitik
Subject: Turkey and the common foreign policy
Han kaldte også den iranske præsident Ahmadinejad for en ven af Tyrkiet, lykønskede ham med det omtvistede genvalg og sidst, men ikke mindst, fastslog han, at en protest mod den voldelige nedkæmpelse af protesterne udgør en indblanding i Irans indre anliggender.
He also called Iran's President Ahmadinejad a friend of Turkey, congratulated him on his disputed re-election and, last but not least, asserted that to protest about the violent crushing of the protests constituted intervention in Iran's affairs.
Forventes det af en stat, der ønsker EU-medlemskab, at den optræder solidarisk med EU's fælles udenrigspolitik?
When a State is seeking accession to the EU, is it expected to display solidarity with the EU's common foreign policy?
Er bestræbelserne på en forbedring af menneskerettighederne et mål for den fælles europæiske udenrigspolitik?
Are efforts to improve human rights an objective of Europe's common foreign policy?
Anses en meget blodig nedkæmpelse af fredelige protester for at være et lands interne anliggende?
Should the massive bloody suppression of peaceful protests be regarded as a country's internal affair?
Er disse udtalelser fra den tyrkiske premierminister i henseende hertil i overensstemmelse med Den Europæiske Unions fælles udenrigspolitik?
Do these statements by Turkey's Prime Minister accord with the European Union's common foreign and security policy in this respect?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5644/09
WRITTEN QUESTION E-5644/09
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5645/09
WRITTEN QUESTION E-5645/09
Om: Bivirkninger af den europæiske klimapolitik for jernbanerne
Subject: Measures to prevent European policy to combat climate change having an undesired impact on railways
Logikken bag denne regulering er korrekt, idet den tilstræber at straffe de store brændselskraftværker og at lægge de forskellige omkostningsstigninger over på energiforbrugerne, så efterspørgslen af energi mindskes.
The rationale behind this arrangement is sound and seeks to penalise large combustion plants and to pass on the attendant price increases to energy consumers so as to curb demand.
Men inden for transportsektoren vil omkostningsbelastningen af den el, som jernbanerne anvender, resultere i, at de får en dårligere konkurrenceevne end vejtransporter.
However, as far as transport is concerned, increasing the cost of electricity used by railways will reduce their ability to compete with transport by road.
Selv om sidstnævnte anvender fossile brændstoffer og bidrager betydeligt mere til en forværring af klimaet, anses de ikke for at være store anlæg og pålægges derfor ikke licitation om kvoter for drivhusgasemissioner.
For road transport, although it uses fossil fuels and contributes significantly to exacerbating climate change, is not considered a large plant and is not subject to the auctioning of emission rights.
Det samme problem gælder også for de sporbundne, offentlige nærtrafiktransportmidler såsom bybane, metro, forstadsjernbaner og eldrevne busser (troljebusser).
An analogous problem occurs with track-based modes in public urban transport, such as trams, the metro and suburban railways and with trolleybuses.
Disse offentlige transportmidler pålægges ligeledes ekstraomkostningerne for den el, de anvender, i modsætning til busser med forbrændingsmotorer og privatbiler.
These modes of transport will also incur the additional cost of electricity for locomotion, unlike thermal buses and private vehicles.
På den måde risikerer en ellers korrekt klimapolitik utilsigtet at medføre en konkurrencestyrkelse af de vejtransporter, der til samme mængde transport kræver betydeligt mere energi end jernbanen.
In this way, a policy designed to tackle climate change, which is otherwise perfectly sound, risks unintentionally strengthening the competitive position of road transport which requires far more energy than railways to transport the same load.
En sådan udvikling vil i praksis svække indsatsen for at beskytte klimaet i stedet for at styrke den, sådan som omtalte direktiv tilstræber.
Such a development would in effect undermine efforts to protect the climate, thereby negating the purpose of the directive in question.
Hvilke korrigerende politikker agter den at foreslå i nærmeste fremtid med henblik på at undgå sådanne bivirkninger?
What corrective policies does it intend to put forward in the immediate future to avoid such side-effects?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5646/09
WRITTEN QUESTION E-5646/09
Om: Fødevarer fra klonede dyr
Subject: Food from cloned animals
Kommissionen bedes informere mig om, hvorvidt og på hvilken måde fødevarer fra klonede dyr i tredjelande kontrolleres.
Can the Commission say whether checks are carried out on food deriving from cloned animals from third countries and, if so, what form those checks take?
Eftersom visse tredjelande ikke har et sporingssystem, hvordan kan man så sikre, at der ikke importeres fødevarer fra klonede dyr til landene i EU?
Given that some third countries do not have traceability systems, how is it possible to ensure that food from cloned animals is not imported into the Member States?
Er der mulighed for indførsel af og effektiv kontrol via et fuldt sporingssystem for klonede fødevarer, så forbrugerne kan vide, hvad de spiser, og tage sine forholdsregler?
Is it possible to implement and effectively monitor a complete traceability system for cloned foods so that consumers know what they are eating and are protected?
Hvordan kontrolleres f.eks. kød, der importeres fra tredjelande til EU's medlemsstater?
For example, what checks are carried out on meat imported from third countries into the Member States?
Findes der en mærkning, der angiver, at fødevarerne stammer fra klonede dyr?
Is there any form of labelling to indicate that certain foods are derived from cloned animals?