natgillin/translations-raw huggingface dataset:
alle bilfabrikanter skal forpligtes til at teste deres biler 2.
all auto-makers should be compelled to test their cars, 2.
alle fabrikanter og/­eller bilsælgere skal forpligtes til at vise deres generelle NCAP-klassifikation 3.
all manufacturers/car-sellers should be compelled to show their overall NCAP rating, 3.
der bør indføres et minimumsbeskyttelsesniveau (EuroNCAP stjerneklassifikation)?
a minimum level of protection (Euro NCAP star rating) should be set in place?
Hvilke fremtidige foranstaltninger mener Kommissionen er nødvendige på dette område for at sikre en høj grad af beskyttelse?
What future action does the Commission consider necessary in this situation to ensure that a high level of protection is achieved?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-6333/07
WRITTEN QUESTION E-6333/07
Om: Håndhævelse af forordning (EF) nr.1/­2005 — transport af levende dyr
Subject: Enforcement of Regulation (EC) No 1/2005 — transportation of live animals
Som en del af deres Make A Noise kampagne har International League for the Protection of Horses fundet beviser for manglende adskillelser i lastbiler til dyretransport, overlæsning og tilsidesættelse af kravet om foder og vand til de heste, der transporteres.
As part of their Make A Noise campaign, the International League for the Protection of Horses has found evidence of a lack of partitions in animal transportation lorries, overcrowding and disregard for the requirement to provide food and water for the transported horses.
Eksempelvis nævnes der i forordningen et satellitsporingssystem, som skulle bruges til overvågning af transporten for at sikre, at forordningen håndhæves.
As one example, the regulation foresaw a satellite tracking system that would monitor animal transportation to ensure the enforcement of this regulation.
Hvordan agter Kommissionen at implementere en sådan ordning?
How does the Commission plan to implement such a system?
Kommissionens Videnskabelige Veterinærkomité har understreget, at transport af levende dyr »skal undgås, når det er muligt« og »tilfælde af dårlig velfærd kan nedbringes betydeligt ved at foretage slagtningen i nærheden af det sted, hvor dyret er opdrættet«.
The European Commission's Scientific Veterinary Committee has stressed that live transport ‘should be avoided whenever possible’ and ‘[t]he occurrence of poor welfare can be reduced considerably by slaughtering near the point of rearing’.
Agter Kommissionen at reagere på denne anbefaling?
Does the Commission plan to act on this recommendation?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-6334/07
WRITTEN QUESTION E-6334/07
Om: Vacciner og pandemier
Subject: Vaccines and pandemics
New Scientist rapporterede for nylig, at Indonesien, der er det land, hvor H5N1 fugleinfluenzaen nu er mest udbredt, nægter at sende prøver af virus fra mennesker ramt af sygdommen til Verdenssundhedsorganisationen (WHO).
The New Scientist recently reported that Indonesia, the country where H5N1 flu is now most prevalent, is refusing to send samples of the virus from human cases to the World Health Organisation.
I tidsskriftet fremgik det, at Indonesiens pointe er, at landet er for fattigt til at købe en vaccine fremstillet af dets virus.
The journal stated that ‘Indonesia's point is that it is too poor to buy any vaccine produced from its virus.
Så det sætter dets eneste sørgelige indsats – det virus, der dræber mennesker — på spil i et forsøg på at skaffe sig sine egne vaccinefabrikker.
So it is bargaining its lone, sad chip — the virus that is killing its people — in a bid for vaccine plants of its own’.
Hvad har Kommissionen gjort for at sikre, at udviklingen af virus spores, og at vi får vaccinerne frem til de fattige lande?
What action is the Commission taking to ensure that the evolution of viruses is tracked and that we get vaccines to poorer countries?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-6335/07
WRITTEN QUESTION E-6335/07
Om: EU's forbindelser med Belarus
Subject: EU relations with Belarus
Adskillige vælgere har over for mig rejst spørgsmålet om de problemer, som borgere fra både EU og Belarus har med at rejse til og fra Belarus.
Several constituents have raised with me the issue of the difficulties of travelling to and from Belarus for EU and Belarus citizens alike.
Kan Kommissionen give en ajourført redegørelse for forbindelserne og de gensidige visumordninger mellem EU og Belarus?
Can the Commission provide an update on the state of relations and reciprocal visa arrangements between the EU and Belarus?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-6336/07
WRITTEN QUESTION E-6336/07
Om: Det Forenede Kongerige og britiske måleenheder
Subject: The UK and imperial measures
I betragtning af at kommissær Verheugen anerkender, at britiske måleenheder er en del af den britiske tradition, kultur og livsstil, når han siger »jeg kæmper for én værdi«, hvorfor kan alle produkter i Det Forenede Kongerige så ikke blot blive solgt i britiske måleenheder?
Given that Commissioner Verheugen admits that imperial measures are part of the British tradition, culture and lifestyle, when he says ‘I am for one fighting value’ why cannot all goods in the UK be sold in imperial measures only?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-6337/07
WRITTEN QUESTION E-6337/07
Om: Fiskeolie: Sundhedsrisici og negative konsekvenser for fiskebestanden
Subject: Fish oil: health risks and damaging effects on fish stocks
Fiskeolie anbefales bl.a. som gavnlig for kredsløbet.
Fish oil is promoted as being, among other things, good for the circulation.
Alligevel er der i de senere år opstået tvivl om, hvorvidt den virkelig er så sund som påstået.
However, in recent years doubts have been expressed about the health benefits of fish oil.
I havet findes der tusinder af giftstoffer, hvoraf de farligste er dioxiner og PCB'er samt tungmetaller som kviksølv.
There are thousands of toxins in the sea, the most dangerous of them being dioxins and PCBs, as well as heavy metals such as mercury.
For at fjerne giftstofferne underkastes olien derfor en slags raffinering.
In order to eliminate the toxins, fish oil undergoes a form of refinement.
Alle skadelige stoffer fjernes fra olien, men samtidig fjernes også de »gode« Omega-3-bestanddele.
All the toxic substances are removed, but at the same time the beneficial Omega-3 fatty acids are also eliminated.
Disse tilføres så senere delvist igen (i det mindste ved nogle mærker), men i bearbejdet form, således at de egenskaber, der er positive for sundheden, muligvis går tabt.
Subsequently these are partially restored (at least in some brands), but in a processed form which may cause them to lose their beneficial properties.
Til trods for tvivlen om konsekvenserne for sundheden tiltager produktionen og forbruget af fiskeolie.
Despite the doubts surrounding its health effects, production and consumption of fish oil is on the increase.
Fiskeolie er i den forbindelse ikke længere kun et biprodukt, men fisk fanges i stigende omfang specielt til produktion af fiskeolie.
It is, furthermore, no longer just a by-product, but increasingly fish are being caught for the sole purpose of fish oil production.
Fiskebestandene er herigennem udsat for en endnu større risiko, end det allerede tidligere har været tilfældet.
This is causing fish stocks to become even more depleted.
Kan Kommissionen bekræfte, at indtagelse af fiskeolie som kosttilskud faktisk har en gavnlig virkning for sundheden?
Can the Commission confirm that consumption of fish oil supplements really does offer health benefits?
Kan Kommissionen garantere, at skadelige stoffer kun i ubetydelige mængder findes i fiskeoliekapsler?
Can the Commission guarantee that harmful substances in fish oil capsules are present only in non-harmful quantities?
Hvis nej, er Kommissionen villig til at forbyde reklameudsagn for fiskeolie, der vedrører sundheden?
If not, is the Commission prepared to place a ban on claims for the health benefits of fish oil?
Er Kommissionen villig til at undersøge de økologiske konsekvenser af fiskeolieproduktionen nærmere?
Is the Commission prepared to undertake more detailed studies of the environmental effects of fish oil production?
Er Kommissionen villig til at forelægge et forslag, der forpligter producenterne til at anføre fiskeolieproduktionens økologiske konsekvenser på etiketten?
Is the Commission prepared to present a proposal whereby manufacturers would be required to include information on the environmental effects of fish oil on the label?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-6338/07
WRITTEN QUESTION E-6338/07
Om: Forberedelse af det tyrkiske EU-­medlemskab og dommeres og statsadvokaters hermed kolliderende holdninger til individuelle menneskerettigheder, lovændringer og internationale forpligtelser
Subject: Preparations for Turkish membership of the EU and incompatible views of judges and prosecutors on individual human rights, legislative changes and international obligations
Er Kommissionen bekendt med den undersøgelse, som tænketanken Tesev har foretaget i Istanbul blandt tyrkiske dommere og statsadvokater, og som bl.a. tydeliggør følgende bemærkelsesværdige holdninger: a.
Is the Commission aware of the survey of Turkish judges and prosecutors carried out by the Tesev think-tank in Istanbul, whose findings included the following remarkable opinions: a.
51 % har den holdning, at statens interesse går forud for individets interesse, og at menneskerettigheder derfor kan udgøre en trussel mod statens sikkerhed. b.
51 % take the view that the interests of the State take precedence over those of the individual, so that human rights can constitute a threat to State security; b.
45 % mener, at for deres kolleger vejer forbrydelser mod staten tungere end forbrydelser begået af regeringsembedsmænd. c.
45 % take the view that their colleagues consider offences against the State to be more serious than offences by public officials; c.
63 % har den holdning, at det ikke går bedre i Tyrkiet som følge af de reformer, som EU har pålagt landet. d.
63 % take the view that Turkey has not become a better country as a result of the reforms imposed by the EU; d.
16 % mener, at den meget omstridte artikel 301 i den tyrkiske straffelov, der gør det at fornærme den tyrkiske identitet strafbart, skal afskaffes. e.
16 % take the view that the very controversial Article 301 of the Turkish Penal Code — which makes insults to Turkish identity a criminal offence — should be deleted; e.
69 % ytrer sig åbent nedsættende om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som de mener er forudindtaget mod Tyrkiet. f.
69 % make no secret of their low opinion of the European Court of Human Rights, which is believed to be prejudiced against Turkey; f.
49 % anser en sådan reform af strafferetten, hvor Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme lægges til grund, for uønsket. g.
49 % consider a reform of the penal code to bring it into line with European Court of Human Rights rulings undesirable; g.
53 % tager ved udfærdigelsen af dommene aldrig internationale aftaler om grundlæggende frihedsrettigheder i betragtning, da disse efter deres mening udgør et indgreb i Tyrkiets suverænitet og en indblanding i landets indre anliggender.
in handing down judgments, 53 % never take account of international conventions on fundamental rights and freedoms, believing that they impinge upon Turkish sovereignty and constitute an unwarranted interference in domestic affairs?
Hvordan vurderer Kommissionen det forhold, at internationale forpligtelser og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme åbenbart er af underordnet betydning for tyrkiske dommere, når de udfærdiger domme, og at lovændringer, der har til formål at opnå den nødvendige styrkelse af demokratiet og menneskerettighederne, afvises af det store flertal af dommerne og sandsynligvis ikke vil blive fulgt efter deres indførelse?
What does the Commission think of the fact that the Turkish judges give very little importance in their judgments to international obligations and the rulings of the European Court of Human Rights, and that a large majority of them reject legislative changes intended to strengthen democracy and human rights and will probably not comply with them if they are introduced?
Hvordan inddrages disse informationer i forberedelsesprocessen i forbindelse med Tyrkiets kommende EU-­medlemskab og den opfyldelse af Københavnskriterierne, som er en forudsætning herfor.
How is this information being incorporated in the process of preparing for Turkish membership of the EU and the need to fulfil the Copenhagen criteria?
Hvilke skridt tages der for at påvirke holdningen hos alle, der udfører et hverv i forbindelse med juridiske anliggender i Tyrkiet, således at disse tungtvejende mangler afhjælpes inden for en overskuelig tid?
What steps have been taken to influence the attitude of all the officials involved in judicial matters in Turkey, so that these serious shortcomings will soon be a thing of the past?
Kilde: Det nederlandske dagblad »De Volkskrant« af 30. november 2007.
Source: De Volkskrant (Netherlands daily) of 30.11.2007.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-6339/07
WRITTEN QUESTION E-6339/07
EU har fastsat det bindende mål for medlemsstaterne, at de skal øge andelen af biobrændstof inden for transportsektoren til 10 % af det samlede brændstofforbrug inden 2020.
The EU has set the Member States the binding target of increasing the proportion of biofuels in transport to 10 % of total fuel consumption by 2020.
I 2010 skal andelen af biobrændstof være 5,75 %.
By 2010 the proportion of biofuels should be 5.75 %.
Det fremgår af en rapport fra OECD med titlen »Biobrændstoffer: Er kuren værre end sygdommen?«, der blev offentliggjort for nylig, at de biobrændstoffer til transport, der i øjeblikket findes på markedet, er endnu mere skadelige for klimaet end de brændstoffer, de skal erstatte, når man ser på hele brændstoffernes livscyklus.
A recently published OECD report entitled ‘Biofuels: is the cure worse than the disease?’ states that the transport biofuels currently on the market are even more harmful to the climate than the fuels they are intended to replace, taking into account the entire life cycle of the fuels.
Man nåede frem til den samme konklusion i en artikel offentliggjort i tidsskriftet Science sidste sommer med titlen »Carbon Mitigation by Biofuels or by Saving and Restoring Forests?« (»Nedbringelse af kulstof ved hjælp af biobrændstoffer eller ved at redde og genoprette skovene?«), hvor fordelene for klimaet i forbindelse med biobrændstoffer sammenlignet med tilplantning af skovene vurderes over en periode på 30 år.
The same conclusion is reached by an article which appeared last summer in Science magazine, entitled ‘Carbon Mitigation by Biofuels or by Saving and Restoring Forests?’, which compares the benefits to the climate of biofuels compared with afforestation, considered over a period of 30 years.
Resultaterne af denne sammenligning varierer afhængigt af råstoffer og produktionsteknologi, men i alle tilfælde vil plantning af skove på de tilsvarende dyrkningsområder binde mellem 2 og 9 gange mere kulstof, end brugen af biobrændstoffer vil kunne nedbringe emissionerne.
The results of the comparison vary depending on the raw material and the production technology, but in all cases the afforestation of the corresponding cultivation area would bind between 2 and 9 times more carbon than the use of biofuels could reduce in terms of emissions.
De negative virkninger af biobrændstoffer på kvantiteten og kvaliteten af vand skal også tages i betragtning.
The negative effect of biofuels on the quantity and quality of water also needs to be taken into account.
Opmærksomheden er nu vendt mod »anden generation« af biobrændstoffer, og det oplyses, at Kommissionen er ved at udarbejde »kriterier for en bæredygtig udvikling«, der tager hensyn til disse biobrændstoffers samlede virkninger.
Attention has now turned to ‘second generation’ biofuels, and it is reported that the Commission is working out ‘sustainable development criteria’ taking account of the overall effects of biofuels.
Biobrændstoffer, der i det mindste opfylder disse kriterier, tegner sig for 10 % af målet.
Biofuels meeting at least these criteria are to account for 10 % of the target.
De mennesker, der arbejder inden for dette område, siger imidlertid, at der ikke er grund til den store optimisme: Anden generation af biobrændstoffer er meget dyre at producere, og det er endnu ikke særlig økonomisk at fremstille dem i store mængder, de befinder sig endnu ikke i den fase af teknologisk udvikling, der er nødvendig for at sikre deres omkostnings- og energieffektivitet, og der er behov for helt nye typer infrastruktur til ting som høst, transport, oplagring og forarbejdning.
However, those working in the field say that there is no cause for great optimism: second-generation biofuels are exceptionally expensive to produce, while at the same time it is not yet particularly economical to produce large quantities of them, they are not yet at the stage of technological development required to guarantee their cost- and energy-effectiveness, and entirely new types of infrastructure are needed for such things as harvesting, transport, storage and processing.
De mennesker, der arbejder inden for området, mener angiveligt også, at klassificering af biobrændstoffer som værende af første eller anden generation vil være forvirrende og kunstig ud fra et miljømæssigt synspunkt.
Those working in the field are also said to consider that the classification of biofuels as first or second generation fuels will be confusing and artificial from an environmental point of view.
Rådet vil gerne erindre om konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i foråret 2007, der godkendte et bindende minimumsmål på 10 %, som alle medlemsstaterne skal nå, for biobrændstoffers andel af det samlede forbrug af benzin og diesel til transport i EU i 2020, idet dette mål skal nås på en omkostningseffektiv måde.
The Council would refer to the conclusions of the 2007 Spring European Council which endorsed a 10 % binding minimum target, for the share of biofuels in overall EU transport petrol and diesel consumption, to be achieved by all Member States by 2020 and to be introduced in a cost-efficient way.
Rådet er i overensstemmelse med de betingelser, Det Europæiske Råd har opstillet, af den opfattelse, at målsætningens bindende karakter er hensigtsmæssig under forudsætning af, at produktionen er bæredygtig, at andengenerationsbiobrændstof er tilgængeligt på markedet, og at direktivet om brændstofkvalitet ændres i overensstemmelse hermed, så der tillades passende blandingsniveauer.
In accordance with the conditions set by the European Council, the Council is of the view that the binding character of this target is appropriate subject to production being sustainable, second-generation biofuels becoming commercially available and the Fuel Quality Directive being amended accordingly to allow for adequate levels of blending.
Desuden undersøger Rådet, på hvilken måde der bedst kan fastsættes bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer i fællesskabslovgivningen.
In addition, the Council is looking into the best way of establishing sustainability criteria for biofuels in Community legislation.
Endvidere afventer Rådet nu Kommissionens forslag om vedvarende energier, der bl.a. også vil omhandle spørgsmålet om biobrændstoffer.
Moreover, the Council is now awaiting the Commission proposal on renewable energies which will, among other things, also address the issue of biofuels.
Som Det Europæiske Råd har tilkendegivet, kunne et sådant forslag indeholde bestemmelser om bl.a. kriterier, der skal sikre bæredygtig produktion og anvendelse af bioenergi og forhindre konflikter mellem de forskellige anvendelser af biomasse.
According to the European Council, such a proposal could contain provisions as regards, inter alia , criteria for ensuring sustainable production and use of bioenergy and for avoiding conflicts between different uses of biomass.
Rådet vil gennemgå forslaget med den nødvendige opmærksomhed, så snart det modtager det.
The Council will devote appropriate attention to examination of that proposal as soon as it is forwarded.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-6340/07
WRITTEN QUESTION E-6340/07
EU har fastlagt som bindende målsætning for medlemsstaterne at øge andelen af biobrændstoffer til 10 % af det samlede forbrug af brændstoffer i forbindelse med transport inden udgangen af 2020.
The EU has set the Member States the binding target of increasing the proportion of biofuels in transport to 10 % of total fuel consumption by 2020.
Forbruget af biobrændstoffer skal inden udgangen af 2010 være 5,75 %.
By 2010 the proportion of biofuels should be 5.75 %.
I en OECD-rapport med titlen »Biofuels: is the cure worse than the disease?«, der blev offentliggjort for nylig, er det fastsat, at de biobrændstoffer til transport, der er på markedet på nuværende tidspunkt, er endnu mere skadelige for miljøet end de brændstoffer, som de skal erstatte, hvis man tager højde for brændstoffernes livscyklus.
A recently published OECD report entitled ‘Biofuels: is the cure worse than the disease?’ states that the transport biofuels currently on the market are even more harmful to the climate than the fuels they are intended to replace, taking into account the entire life cycle of the fuels.
Man nåede frem til samme konklusion i en artikel offentliggjort i tidsskriftet Science sidste sommer med titlen »Carbon Mitigation by Biofuels or by Saving and Restoring Forests«, hvor man sammenlignede fordelene for klimaet ved anvendelse af biobrændstoffer med tilplantning af skovene over en periode på 30 år.
The same conclusion is reached by an article which appeared last summer in Science magazine, entitled ‘Carbon Mitigation by Biofuels or by Saving and Restoring Forests? ’, which compares the benefits to the climate of biofuels compared with afforestation, considered over a period of 30 years.
Resultaterne af denne sammenligning varierer afhængigt af råstoffer og produktionsteknologi, men i alle tilfælde vil tilplantning af skove på de tilsvarende dyrkningsområder binde mellem 2 og 9 gange mere kulstof, end anvendelse af biobrændstoffer vil kunne nedbringe emissionerne.
The results of the comparison vary depending on the raw material and the production technology, but in all cases the afforestation of the corresponding cultivation area would bind between 2 and 9 times more carbon than the use of biofuels could reduce in terms of emissions.
Opmærksomheden er nu vendt mod »anden generation« af biobrændstoffer, og det oplyses, at Kommissionen er ved at udarbejde kriterier for bæredygtig udvikling, der tager hensyn til disse biobrændstoffers samlede virkninger.
Attention has now turned to ‘second generation’ biofuels, and it is reported that the Commission is working out ‘sustainable development criteria’ taking account of the overall effects of biofuels.
Biobrændstoffer, der mindst opfylder disse kriterier, tegner sig for 10 % af målet.
Biofuels meeting at least these criteria are to account for 10 % of the target.
Fagfolk, der arbejder inden for området, mener angiveligt også, at klassificering af biobrændstoffer som værende af første eller anden generation vil være forvirrende og kunstig ud fra et miljømæssigt synspunkt.
Those working in the field are also said to consider that the classification of biofuels as first or second generation fuels will be confusing and artificial from an environmental point of view.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-6343/07
WRITTEN QUESTION E-6343/07
Om: Affaldspladsen i Maroula (Rethymnon)
Subject: Maroula landfill site at Rethymnon
Etableringen af affaldspladsen i Maroula (Rethymnon) blev påbegyndt i 1993, og affaldspladsen har adskillige gange indgået i udviklingsprogrammer, som blev medfinansieret af Fællesskabet, eksempelvis under Life-programmet i 1998 og under Samhørighedsfonden i perioden 2000-­2006.
The Maroula landfill site at Rethymnon, whose construction began in 1993, has been included on many occasions in development programmes co-financed by the Community, such as LIFE in 1998 and the Cohesion Fund in 2000‑06.