natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Eller er Kommissionen bekendt med anvendelige alternative produkter på markedet?
Or is the Commission aware of any viable alternatives on the market?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4303/09
WRITTEN QUESTION E-4303/09
Om: Arbejdstagere fra lande uden for EU får mindre end mindstelønnen
Subject: Non-EU workers paid less than the minimum wage
Har Kommissionen planer om at indføre lovgivning med henblik på at løse problemet med arbejdstagere fra lande uden for EU, der arbejder for færgeselskaber, og som får mindre end mindstelønnen i det pågældende medlemsland?
Does the Commission have any plans to re-launch legislation to resolve the problem of non-EU employees of ferry companies being paid below the minimum wage of the relevant Member State?
Denne praksis er en skamløs udnyttelse af arbejdstagere fra lande uden for EU og betyder, at arbejdstagere på færger fra EU's medlemsstater erstattes af arbejdstagere fra lande uden for EU.
This practice involves the shameless exploitation of workers from the non-EU country and it results in employees on ferries from EU Member States being replaced by employees from outside the EU.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4304/09
WRITTEN QUESTION E-4304/09
Mine vælgere er bekymrede over, at blækpatroner bliver dyrere og dyrere, og at prisen stiger uproportionelt i forhold til inflationen.
My constituents are concerned at the rising cost of ink cartridges, increasing at a far greater rate than inflation.
Kan Kommissionen redegøre for, hvilke foranstaltninger den traf efter sin undersøgelse i 2002 af urimelig handelspraksis i forbindelse med OEM-blækproducenterne?
Can the Commission clarify what action it took after its 2002 investigation into unfair practices relating to OEM ink makers?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4305/09
WRITTEN QUESTION E-4305/09
Om: Nederlandske coffeeshopper ikke længere tilgængelige for udlændinge
Subject: Closing Dutch ‘coffee shops’ to foreign nationals
Der har allerede i årevis raset en diskussion mellem Nederlandene og Belgien om flytningen af de nederlandske coffeeshopper til grænsen til nabolandet Belgien set i lyset af de problemer, der forårsages af udlændinge (frem for alt belgiere og franskmænd), når disse kommer for at købe forsyninger i coffeeshopperne.
A debate has been under way for some years between the Netherlands and Belgium on the trend for Dutch ‘coffee shops’ to move to the border with Belgium, in view of the problems caused by foreign (mainly Belgian and French) nationals coming to stock up at the coffee shops.
Nederlandene har allerede i flere år ført en liberal politik, når det gælder cannabis, hvorved Nederlandene udgør en undtagelse i forhold til resten af EU.
The Netherlands has been pursuing a toleration policy for some years as regards cannabis, which puts it out of line with the rest of the EU.
En rapport fra den nederlandske rådgivende kommission for narkotikapolitik, som er udsendt for nylig, søger løsninger på disse problemer og forslår nu, at der indføres et legitimationssystem, så coffeeshopper ikke længere bliver tilgængelige for udlændinge.
A recent report of the Netherlands Advisory Committee on Drugs Policy is looking into solutions to this problem and is now proposing a passport system whereby coffee shops would no longer be accessible to foreign nationals.
Er Kommissionen bekendt med rapporten fra den nederlandske rådgivende kommission?
Is the Commission aware of the report of the Netherlands Advisory Committee?
Har der i denne forbindelse allerede været kontakter mellem Kommissionen og den nederlandske regering? 3.
Have contacts already been made between the Commission and the Dutch government on this issue?
Vil Kommissionen gribe denne anledning til at tage fat på en principiel diskussion om den førte liberale politik vedrørende cannabis?
Will the Commission use this opportunity to address the toleration policy in depth?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4306/09
WRITTEN QUESTION E-4306/09
Om: Patientmobilitet og kunstig befrugtning i Belgien
Subject: Patient mobility and fertility treatment in Belgium
Mindst 2 100 udlændinge kommer hvert år til Belgien for at få foretaget kunstig befrugtning.
At least 2 100 foreign nationals come to Belgium every year for fertility treatment.
Mellem 2003 og 2007 steg dette antal med ca. 45 %.
Between 2003 and 2007 their number rose by 45 %.
Grunden til denne stigning er enkel: Udenlandske patienter får i Belgien en behandling, som er forbudt i deres eget land (f.eks. inseminering af lesbiske med donorsæd, direkte injektion af en sædcelle i et æg, …).
The reason for this increase is simple: foreign patients can obtain treatment in Belgium which is prohibited in their own country (e.g. donor insemination for lesbians, direct injection of a sperm cell into an egg cell etc.).
Det er især franskmænd, nederlændere, italienere og tyskere, der kommer til Belgien.
Mainly French, Dutch, Italian and German nationals come to Belgium.
Det er tydeligt, at de etisk strenge regler i en bestemt medlemsstat let kan omgås som følge af den frie bevægelighed for mennesker og tjenesteydelser.
It is clear that the strict ethical rules of one Member State can easily be evaded by making use of the freedom of movement of persons and services.
Dette rejser spørgsmålet, om det ikke ville være på sin plads at foretage en vis afstemning af disse regler.
This raises the question whether a certain level of coordination might not be appropriate in this area.
Europarådets konvention om beskyttelse af menneskerettigheder og menneskelig værdighed i forbindelse med anvendelse af biologi og lægevidenskab er et forsøg på at opnå en sådan minimalharmonisering, men er naturligvis kun bindende for lande, der har ratificeret konventionen.
The Council of Europe’s European Convention on Human Rights and Biomedicine is an attempt to achieve this kind of minimum harmonisation, but is of course only binding on the countries which are party to this Convention.
Hvordan vurderer Kommissionen denne situation? 3.
What is the Commission’s assessment of the situation?
Hvilke fora eller instrumenter kan Kommissionen benytte til at rejse dette spørgsmål?
What forums or instruments are available to the Commission in order to raise this issue?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4307/09
WRITTEN QUESTION E-4307/09
Om: Politimæssigt samarbejde om narkotikabekæmpelse
Subject: Police cooperation in the fight against drug crime
Allerede i november 2008 blev der fremlagt en rapport med forholdsregler til bekæmpelse af generne i forbindelse med narkotikamisbrug i Euregioområdet Maas-Rhinen, bl.a. gennem et bedre samarbejde mellem de belgiske og de nederlandske politistyrker og en øget personaleindsats.
Back in November 2008 a report was issued proposing measures to tackle the drugs problem in the Maas-Rhine Euroregion, including by better cooperation between the Belgian and Dutch police services and increased staffing.
Der er imidlertid stadig vanskeligheder: Disse skyldes såvel kommunikationsproblemer som forskellene i lovgivningen (f.eks. kan belgiske borgmestre i modsætning til deres nederlandske kolleger stadig ikke lukke lokaler, hvor der tages narkotika, hvis disse befinder sig i private boliger, ligesom også narkokurerer, som ikke har nogen stoffer på sig, endnu ikke kan anholdes i Belgien, mens de godt kan anholdes i Nederlandene).
However, there remain unresolved issues, resulting not only from disparities in legislation (for example, Belgian local authorities, unlike their Dutch counterparts, still do not have the power to close drug dens on private premises, nor is it yet possible in Belgium — contrary to the situation in the Netherlands — to arrest drug smugglers if they are not in possession of drugs) but also from communication problems.
Kritikere hævder, at den belgiske regering i modsætning til den nederlandske regering ikke har gjort tilstrækkeligt for at afhjælpe disse problemer.
Critics maintain that the Belgian government, unlike the Dutch government, is making insufficient efforts to help resolve these issues.
Følgen heraf er, at de problematiske situationer truer med at flytte sig fra Nederlandene til Belgien.
Consequently there is a risk of some of these problems being displaced from the Netherlands to Belgium.
Jeg vil i denne sammenhæng bede Rådet besvare følgende spørgsmål: 1.
That being so: 1.
Ser Rådet i den opridsede situation en anledning til at tage yderligere initiativer på europæisk plan for at forbedre og styrke politisamarbejdet om narkotikabekæmpelse i henhold til traktatens artikel 87?
Does the Council regard the above situation as cause to take further initiatives at European level to improve and strengthen police cooperation in the fight against drug crime in accordance with Article 87 of the Treaty on the Functioning of the European Union OJ C 195, 9.5.2008, p.
Hvilke grunde har Rådet i benægtende fald for ikke at tage yderligere initiativer? 2.
If not, what are the Council's reasons for not taking any further initiatives? 2.
Ser Rådet det som en mulighed at træffe forholdsregler med hensyn til det operationelle samarbejde mellem de ansvarlige myndigheder?
Does the Council regard it as an option to establish measures concerning operational cooperation between the competent authorities?
Hvilke forholdsregler skal der i bekræftende fald tages, og inden for hvilken frist?
If so, what measures will be taken and by what deadline?
I benægtende fald, hvilke motiver angiver Rådet herfor? 3.
If not, why not? 3.
Indenrigsministrene fra Belgien og Nederlandene har anmodet Europa om støtte til at gøre deres kommunikationssystemer kompatible.
The Belgian and Dutch foreign ministers have asked for European support to make their communications systems compatible.
Er Rådet bekendt med denne anmodning?
Is the Council aware of this request?
Er Rådet i bekræftende fald parat til at imødekomme denne forespørgsel og i givet fald hvordan?
If so, is the Council prepared to comply with it, and how?
Den nederlandske regering er fortaler for, at der oprettes et Eurocrimeteam af kriminalpolitifolk i Maastricht, som udvides med tyskere og belgiere.
The Dutch government is calling for a ‘Eurocrime’ research team in Maastricht, supplemented with Belgian and German staff.
Den belgiske regering synes ikke at være tilhænger af dette forslag.
The Belgian government does not appear convinced by this proposal.
Er Rådet tilhænger af et sådant Eurocrimeteam af kriminalpolitifolk?
Is the Council in favour of a Eurocrime research team of this type?
I meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om »Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed i borgernes tjeneste« KOM(2009)0262. er et mere effektivt politisamarbejde med henblik på at bekæmpe forskellige former for »kriminalitet, der typisk er af grænseoverskridende art« en af prioriteterne.
More effective police cooperation to combat forms of ‘crime that are typically cross‑border in nature’ is one of the priorities set out in the Commission Communication to the European Parliament and the Council on ‘An area of freedom, security and justice serving the citizen’ COM(2009)262. .
Der er for øjeblikket drøftelser i gang i Rådet på basis af denne meddelelse og på basis af Kommissionens meddelelse med titlen »Retfærdighed, frihed og sikkerhed i EU siden 2005: evaluering af Haagprogrammet og handlingsplanen« KOM(2009)0263. med henblik på den kommende vedtagelse af Stockholmprogrammet på Det Europæiske Råds møde i december 2009.
Discussions are currently ongoing in the Council on the basis of this communication as well as on the basis of the Commission Communication entitled ‘Justice, freedom and security in Europe since 2005: an evaluation of the Hague programme and action plan’ COM(2009)263. with a view to the future adoption of the Stockholm Programme at the European Council in December 2009.
Rådet er derfor endnu ikke i stand til at kommentere, hvilke konkrete foranstaltninger der vil blive truffet inden vedtagelsen af Stockholmprogrammet, og det er heller ikke i stand til at kommentere eventuelle initiativer baseret på artikel 87 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, så længe traktaten ikke er trådt i kraft.
The Council is therefore not yet in a position to comment on what concrete measures will be taken before the adoption of the Stockholm Programme, nor is it able to comment on possible initiatives which would be based on Article 87 of the Treaty on the Functioning of the European Union as long as that Treaty has not entered into force.
Rådet har truffet flere foranstaltninger i forbindelse med operationelt samarbejde i forskellige former (henstillinger om kommunikation i grænseområder 13796/08 og 10141/09. , håndbogen om grænseoverskridende operationer 10505/2/09. , Prümafgørelsen Rådets afgørelse 2008/615/RIA og 2008/616/RIA af 23.6.2008, EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1 og 12. osv.), men de fremtidige foranstaltninger vil i vid udstrækning afhænge af Stockholmprogrammet.
While the Council has taken various measures on operational cooperation in different forms (Recommendations on communication in border areas 13796/08 and 10141/09. , the cross-border operations manual 10505/2/09. , the Prüm Decision Council Decisions 2008/615/JHA and 2008/616/JHA of 23.6.2008, OJ L 210, 6.8.2008, pp. 1 and 12. , etc.) future measures will largely depend on the Stockholm programme.
Rådet er ikke bekendt med de enkelte detaljer i forbindelse med det fælles efterforskningshold »Eurocrime«, men ønsker at henlede det ærede medlems opmærksomhed på EU's narkotikahandlingsplan (2009‑2012) EUT C 326 af 20.12.2008, s. 7. , vedtaget i slutningen af 2008.
While not aware of the particulars of the ‘Eurocrime’ research team, the Council wishes to draw the Honourable Member's attention to the EU Drugs Action Plan 2009‑12 OJ C 326, 20.12.2008, p.
Foranstaltning nr. 25 drejer sig om tværfaglige retshåndhævelsesforanstaltninger og involverer Europol og Eurojust samt politi, told-, og grænsekontrol ved hjælp af bilaterale og multilaterale samarbejdsinitiativer, fælles efterforskningshold og fælles toldaktioner (FTA).
Action 25 refers to multidisciplinary law enforcement operations, involving Europol and Eurojust, as well as police, customs and border control services, which are to be used to a greater extent through bilateral and multilateral cooperation initiatives, joint investigation teams (JIT) and joint customs operations (JCO).
Medlemsstaterne undersøger, hvilke foranstaltninger der er mulige, for at lette og fremskynde processen og tilskynde til øget anvendelse af disse instrumenter i narkotikasager.
Member States will examine which measures are possible to facilitate and speed up the process and encourage greater use of these instruments in drugs cases.
I henhold til foranstaltning nr. 37 skal medlemsstaterne aktivt opretholde politisamarbejdet/fællesaktionerne og udveksle efterretningsoplysninger og erfaringer for at begrænse fremstillingen og udbuddet af syntetiske stoffer.
Action 37 provides that Member States should actively maintain law enforcement cooperation/joint operations and share intelligence and best practices in order to reduce the manufacture and supply of synthetic drugs.
Rådet er ikke bekendt med anmodningen fra Belgiens og Nederlandenes udenrigsministre om EU-støtte til at gøre deres kommunikationssystemer kompatible.
The Council is not aware of the request of the Belgian and Dutch foreign ministers for European support to make their communication systems compatible.
Imidlertid vil Rådet gerne understrege, at de to nævnte henstillinger, der sigter på at forbedre kommunikationen mellem de operative enheder i grænseområderne, drejer sig om foranstaltninger, der er udarbejdet med henblik på at fremme et bedre kendskab til partnerstatens organisation, sprog og arbejdsprocedurer samt om foranstaltninger på kort, mellemlang og lang sigt for at forbedre systemernes tekniske interoperabilitet.
However, the Council would like to point out that the two aforementioned Recommendations aiming at improving the communication between operational units in border areas refer to measures designed to promote familiarity with the organisation, language and working procedures of the partner State as well as to measures in the short, medium and long term to improve the technical interoperability of the systems.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4308/09
WRITTEN QUESTION E-4308/09
Jeg vil i denne sammenhæng bede Kommissionen besvare følgende spørgsmål: 1.
That being so: 1.
Ser Kommissionen i den opridsede situation en anledning til at tage yderligere initiativer på europæisk plan for at forbedre og styrke politisamarbejdet om narkotikabekæmpelse i henhold til traktatens artikel 87?
Does the Commission regard the above situation as cause to take further initiatives at European level to improve and strengthen police cooperation in the fight against drug crime in accordance with Article 87 of the Treaty on the Functioning of the European Union OJ C 195, 9.5.2008, p.
Hvilke grunde har Kommissionen i benægtende fald til ikke at tage yderligere initiativer? 2.
If not, what are the Commission’s reasons for not taking any further initiatives? 2.
Er Kommissionen bekendt med denne anmodning?
Is the Commission aware of this request?
Er Kommissionen i bekræftende fald villig til at imødekomme denne forespørgsel, og i givet fald hvordan?
If so, is the Commission prepared to comply with it, and how?
Er Kommissionen tilhænger af et sådant Eurocrimeteam af kriminalpolitifolk?
Is the Commission in favour of a Eurocrime research team of this type?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4309/09
WRITTEN QUESTION E-4309/09
Om: Bibliotekspolitik i Europa
Subject: Libraries policy in Europe
Der blev i denne forbindelse opstillet fire anbefalinger til Europa-Kommissionen: godkendelsen af en hvidbog om »Offentlige biblioteker i videnssamfundet«, oprettelsen af et videnscenter for offentlige biblioteker, europæisk finansierede projekter til udvikling af bibliotekerne på en meningsfuld og bæredygtig måde og en rimelig politik vedrørende ophavsret.
In this connection, four recommendations were made to the Commission: adoption of a White Paper on ‘Public Libraries in the Knowledge Society’; establishment of a knowledge centre for public libraries; European-funded projects that promote the development of libraries in a meaningful and sustainable way; and a fair copyright policy.
Er Kommissionen villig til at undersøge de fire anbefalinger nærmere og til at udarbejde eventuelle forslag?
Is the Commission prepared to look at these four recommendations in detail and, where necessary, draft proposals?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4310/09
WRITTEN QUESTION E-4310/09
Om: Igen udsættelse af uddybningen af Westerschelde
Subject: Further delay in deepening the Western Scheldt
Efter årelange forhandlinger blev der i 2005 indgået fire Scheldeaftaler mellem den nederlandske og den flamske regering.
After years of negotiations, in 2005 four Scheldt Treaties were concluded between the Dutch Government and the Government of Flanders.
I artikel 3 i aftalen om gennemførelse af udviklingsskitsen 2010 for Scheldemundingen bestemmes det, at sejlrenden i Westerschelde skal udvides, for at gøre det muligt for skibe med en dybgang på 13,10 meter at sejle igennem uafhængigt af tidevandet.
Article 3 of the Treaty on the implementation of the 2010 Scheldt Estuary Development Outline provides that the shipping channel of the Western Scheldt will be deepened to ensure tide-independent navigation for ships with a draught of up to 13.10 metres.
Udførelsen af arbejdet skulle senest begynde i 2007 og skulle senest være tilendebragt i 2009.
Implementation was to begin no later than 2007 and be completed no later than 2009.
Flandern har opfyldt alle sine forpligtelser, men Nederlandene har endnu ikke påbegyndt gravearbejderne.
Flanders has already complied with its obligations, but the Netherlands has still not yet begun dredging work.
Disse er imidlertid af afgørende betydning, så Antwerpens havn, den næststørste havn i Europa, også kan anløbes af de største containerskibe.
Nevertheless, this work is crucial to enable the port of Antwerp, the second-largest port in Europe, to be accessible to the largest container ships.
Grunden til den nederlandske udsættelse er følgende: Som miljøkompensation blev man i aftalen enige om at fjerne en kog (dvs. Hedwigepolderen).
The reason for this delay by the Netherlands is as follows: it was agreed in the Treaty, by way of environmental compensation, to allow polder land (in this case the Hedwigepolder) to be reclaimed by the sea (‘de‑polderisation’).
I april gav den nederlandske regering imidlertid efter for provinsen Zeelands modstand imod fjernelsen af kogen og valgte som alternativ bevokset marsk uden for digerne.
In April, however, the Dutch Government gave in to opposition from the province of Zeeland to this measure, and opted instead for the creation of silt and alluvial land around the dykes.
Efter en klage fra miljøorganisationer imod denne løsning udskød det nederlandske statsråd i slutningen af juli den planlagte udgravning indtil videre.
Following a complaint against this decision from environmental organisations, the Council of State suspended the planned dredging at the end of July 2009.
En endelig dom forventes først den 19. december.
A final decision is not expected until 19 December.
Som følge af denne udsættelse går Antwerpens havn glip af mulige årlige indtægter på omkring 70 mia. EUR.
This delay means a potential annual loss of income of over EUR 70 billion for the port of Antwerp.
Er Kommissionen bekendt med uenigheden mellem Nederlandene og Flandern?
Is the Commission aware of the dispute between the Netherlands and Flanders?
Hvad mener Kommissionen i bekræftende fald om sagen? 2.
If so, what is its opinion on the matter? 2.
Artikel 4, stk. 8, punkt c, i aftalen om gennemførelse af udviklingsskitsen 2010 for Scheldemundingen bestemmer, at de kontraherende parter skal gøre alt, hvad der er nødvendigt, for at respektere de anførte aftaler og tidsfrister inden for rammerne af europaretten og den nationale lovgivning.
Article 4(8)(c) of the Treaty on the implementation of the 2010 Scheldt Estuary Development Outline stipulates that the contracting parties shall take all necessary action to honour the agreements given and comply with the time limits set within the context of national and European law.
Hvordan bedømmer Kommissionen den nederlandske regerings beslutning om i strid med aftalen ikke at insistere på fjernelsen af kogen? 3.
What is the Commission’s view of the Dutch Government’s decision, contrary to this Treaty, not to go through with de‑polderisation? 3.
Er Kommissionen bemyndiget og villig til at tage initiativer i dette spørgsmål?
Is the Commission empowered and prepared to take initiatives on this issue?
I bekræftende fald hvilke?
If so, what initiatives will it take?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4311/09
WRITTEN QUESTION E-4311/09
Om: Dårlig praksis ved slovakisk grænseovergang
Subject: Unacceptable practices at Slovak border crossing
For nylig har jeg modtaget en foruroligende beretning om den måde, grænsebevogtningspersonalet optræder på ved grænseovergangen Uzgorod mellem Slovakiet og Ukraine.
I recently received a disturbing report on the attitude of border control staff in Slovakia at the Uzhhorod border crossing between Ukraine and Slovakia.
For at opnå adgang til EU skal rejsende, herunder også EU-borgere, der kommer fra Ukraine, underkaste sig grænsekontroller, som er uværdige for EU.
To enter the EU, travellers — including EU nationals — are subjected to border controls unworthy of the EU (poor signage, enormous queues, endless waiting times, etc.).
Dårlig skiltning, alenlange køer, endeløse ventetider osv. osv. Man hjælpes og/eller vejledes ikke på nogen måde af grænsepersonalet på stedet.
The border control staff present do nothing at all to provide help or guidance.
Tværtimod: De alenlange køer og de endeløse ventetider skyldes personalet.
On the contrary, they are the cause of the enormous queues and endless waiting times.
I timevis overlades de rejsende til deres skæbne uden nogen form for anvisning eller forklaring, og der sker overhovedet intet.
Travellers are left helpless for many hours while nothing happens, and are given no written or oral explanation.
I dette specielle tilfælde tog det to EU-borgere godt 10 timer at komme ind i EU.
In this specific case it took two EU nationals over 10 hours to enter the EU.