natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I 2000/2001 forsøgte tyrkiske diplomater at forhindre, at der blev rejst en statue af Johannes Lepsius, der var historieskriver om folkemordet på armenierne (Dieter Salzmann, »Erfolgreicher türkischer Einspruch in Brandenburg«, Die Welt, 26. januar 2005).
In 2000/2001, Turkish diplomats had the temerity to try to prevent the erection of a statue of Johannes Lepsius, the chronicler of the Armenian genocide (Dieter Salzmann, ‘Erfolgreicher türkischer Einspruch in Brandenburg’, Die Welt, 26 January 2005).
Grove udtalelser fra den tyrkiske premierminister Erdogan skabte med rette betydelig uro i Frankrig.
Coarse statements by Turkey's Prime Minister Erdogan rightly caused a considerable stir in France.
Erdogan havde over for franske parlamentsmedlemmer bogstavelig talt erklæret, at han ikke vidste, at 400.000 armeniere kunne forhindre Tyrkiets medlemskab i en folkeafstemning om dette medlemskab.
Erdogan literally said to French MPs that he did not know that 400000 Armenians could prevent Turkey's accession in a referendum on that accession.
Den franske industriminister, Patrick Devedjian, var chokeret herover og sagde, at Erdogan på en eller anden måde syntes at finde det beklageligt, at der endnu var 400.000 armeniere i Frankrig, der havde overlevet.
France's Minister of Industry, Mr Patrick Devedjian, said that he was shocked, observing, ‘In a sense, Erdogan seems to consider it regrettable that there are still 400000 surviving Armenians in France’.
Den franske udenrigsminister, Barnier, erklærede i december 2004, at Armenien-spørgsmålet skulle være løst, inden der indledtes tiltrædelsesforhandlinger (»Armenien spaltet Ankara und Paris«, Die Presse, 8. februar 2005).
France's Minister for Foreign Affairs, Mr Barnier, said in December 2004 that the Armenian question must be resolved before the accession negotiations could begin (‘Armenien spaltet Ankara und Paris’, Die Presse, 8 February 2005).
Har Rådet kendskab til Tyrkiets intervention i Brandenburg?
Is the Council aware of Turkey's intervention in Brandenburg?
Går Rådet ind for Goulards standpunkt?
Does the Council agree with Mrs Goulard's statement?
Bør en anerkendelse af folkemordet på armenierne ikke være en forudsætning for, at der kan indledes tiltrædelsesforhandlinger?
Should not the Armenian genocide be acknowledged before accession negotiations begin?
I benægtende fald hvornår og hvordan vil dette spørgsmål blive taget op?
If not, when and how will this issue be dealt with?
Rådet, der er fuldt ud opmærksomt på, at behandlingen af armenierne under Osmanerriget er et særdeles følsomt spørgsmål, mener ikke, at det er dets opgave at kommentere de forskellige erklæ­ringer og meningstilkendegivelser, som det ærede parlamentsmedlem henviser til.
While it is aware of the sensitive nature of issues concerning the treatment of Armenians under the Ottoman Empire, the Council does not consider it appropriate to comment on the different statements and positions referred to by the Honourable Member.
Den Europæiske Unions holdning til spørgsmålet om indledning af tiltrædelsesforhandlinger med Tyrkiet er klart defineret i konklusionerne fra flere af Det Europæiske Råds møder (bl.a. i 1999 i Helsingfors og i 2002 i København), hvoraf det fremgik, at Tyrkiet var et kandidatland, der ville kunne tiltræde EU på grundlag af samme kriterier som dem, der gælder for andre kandidatlande.
The European Union's position on the opening of accession negotiations with Turkey was clearly set out in the conclusions of several European Council meetings (in particular the Helsinki Council in 1999 and the Copenhagen Council in 2002), which had already established that Turkey was a candidate country destined to join the Union on the basis of the same criteria as applied to the other candidate countries.
Beslutningen om at indlede tiltrædelsesforhandlinger blev derfor udelukkende vurderet på baggrund af de politiske Københavnskriterier, hvorefter et kandidatland skal have oprettet stabile institutio­ner, der garanterer demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal.
Consequently, the decision to open negotiations was assessed solely against the backdrop of the Copenhagen political criteria, which required candidate countries to have achieved stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law, human rights, as well as respect for and protection of minorities.
Opfyldelsen af disse kriterier blev fastslået på grundlag af den daværende situation i Tyrkiet og under hensyntagen til Kommissionens rapport og anbefaling.
Compliance with these principles was established on the basis of the current situation in Turkey, taking account of the Commission's report and recommendation.
Det Europæiske Råd besluttede derfor den 16.-17. december 2004, at Tyrkiet i tilstrækkeligt omfang opfyldte de politiske Københavnskriterier, hvorved tiltrædelsesforhandlingerne kunne indledes, forudsat at landet gen­nemførte de seks love, som Kommissionen specifikt har henvist til.
It was on this basis that the European Council on 16 and 17 December 2004 decided that Turkey fulfilled the Copenhagen political criteria sufficiently for accession negotiations to be opened, provided that it brought into force six specific pieces of legislation mentioned by the Commission.
EU agter endvidere, navnlig inden for rammerne af den europæiske naboskabspolitik, at yde et væsentligt bidrag til øget stabilitet, sikkerhed og velstand i hele Sydkaukasus-regionen, hvor Tyrkiet spiller en fremtrædende rolle.
Moreover, the European Union intends to contribute substantially, particularly in the framework of its European Neighbourhood Policy, to enhanced stability, security and prosperity in the South Caucasus region, where Turkey plays an important role.
EU har i den sammenhæng gentagne gange opfordret Tyrkiet til at arbejde hen imod etablering af gode forbindelser med Armenien, navnlig for så vidt angår grænse­konflikten mellem de to lande.
In this context, the EU has constantly encouraged Turkey to work towards establishing good relations with Armenia, particularly with regard to the border dispute between the two countries.
Dette spørgsmål er ved flere lejligheder blevet rejst inden for ram­merne af den politiske dialog med Tyrkiet, hvor EU ligeledes har givet udtryk for sin støtte til enhver foranstaltning til fremme af stabiliteten i området, f.eks. trepartsmøderne mellem Tyrkiet, Armenien og Aserbajdsjan.
The subject has already been addressed on several occasions in the different fora for political dialogue with Turkey, where the EU has also expressed its support for any action likely to contribute to regional stability, such as the trilateral meetings between Turkey, Armenia and Azerbaijan.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0708/05
WRITTEN QUESTION E-0708/05
Om: Folkeafstemninger om den europæiske grundlov
Subject: Referendums on the European Constitution
I en tidligere skriftlig forespørgsel spurgte jeg Kommissionen om dens holdning til ligebehandling og lige subventionering af fortalere for og modstandere af den europæiske forfatning i kampagnerne forud for folkeafstemningerne.
In a previous written question I asked the Commission to state its position on the equal treatment of, and equal subsidies for, advocates and opponents of the European Constitution in the referendum campaigns.
Jeg spurgte Kommissionen, om Den Europæiske Union ikke kun er virkelig demokratisk, når både fortalere for og modstandere af en europæisk forfatning behandles lige og subventioneres lige af de nationale myndigheder (skriftlig forespørgsel E-2376/04 af 7. oktober 2004).
I asked the Commission whether it was not the case that the European Union would be truly democratic only if both advocates and opponents of the European Constitution were treated equally and received equal subsidies from national governments (Written Question E-2376/04 of 7 October 2004).
Den daværende kommissær, Vitorino, svarede, at tilrettelæggelsen af folkeafstemningerne i medlemsstaterne henhører under de nationale procedurer, der er fastlagt i henhold til hver medlemsstats forfatningsmæssige bestemmelser.
The answer from the then Commissioner, Mr Vitorino, was: ‘Referendums in Member States are organised in accordance with national procedures laid down by the constitutional rules of each Member State.
Det samme gælder for bestemmelserne vedrørende finiansieringsformen ved valgkampagner.
The rules on the financing of election campaigns are laid down in the same way.
Nu viser det sig, at Kommissionen rent faktisk har et budget på mindst 12,5 mio. euro til markedsføring af forfatningen.
Credit it or not, it has now become clear that the Commission has a budget of at least € 12.5 m to promote the Constitution.
Wallström, kommissær for kommunikation, ønsker, at Kommissionen spiller en aktiv rolle i de nationale folkeafstemningskampagner.
Mrs Margot Wallström, Commissioner for communication, wants the Commission to play an active part in the national referendum campaigns.
Hun har sagt, at Kommissionen vil spille en aktiv rolle ved oplysningen af de europæiske borgere om indholdet af forfatningen og fordelene ved denne forfatning i forhold til de eksisterende traktater (The Times, 29. januar 2005).
She has said that the Commission will play an active part in informing European citizens about the content of the Constitution and about its benefits in comparison with the existing treaties' (The Times, 29 January 2005).
(EUObserver, 20. december 2004).
(EUObserver, 20 December 2004).
Mener Kommissionen ikke, at der er tale om en alvorlig uoverensstemmelse mellem det officielle standpunkt fra den 19. november 2004 og den rent faktiske politik?
Is there not a serious contradiction between the official position of 19 November 2004 and the actual policy?
Forholder det sig ikke sådan, at Kommissionen spiller en aktiv rolle i de nationale folkeafstemningskampagner, som den umiskendeligt vil øve indflydelse på gennem finansieringen af fortalerne herfor?
Is it not the case that the Commission is to play an active part in national referendum campaigns, which the Commission will unmistakably influence by the financing it gives to the ‘yes’ camp?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0709/05
WRITTEN QUESTION E-0709/05
Om: Forbindelserne mellem EU og Cuba
Subject: Relations between the EU and Cuba
Siden midten af 1990'erne har EU haft ret gode forbindelser med Cuba inden for handel, investering, turisme, kulturelle anliggender og akademiske udvekslinger.
Since the mid-1990s, the EU has enjoyed fairly good relations with Cuba in the fields of trade, investment, tourism, cultural affairs and academic exchanges.
EU er Cubas vigtigste handelspartner, den vigtigste donor af enhver form for midler på udviklingsområdet (indtil Cubas afslag i juli 2003) og den vigtigste investor.
The EU is Cuba's main trading partner, the biggest source of all types of development funds (until Cuba's rejection in July 2003) and the biggest investor.
I januar 2003 indgav Cuba en ansøgning om tiltrædelse af Cotonou-aftalen.
In January 2003, Cuba applied for accession to the Cotonou Agreement.
Den 30. april 2003 gav Kommissionen afslag på denne ansøgning, eftersom 75 medlemmer af den cubanske opposition var blevet arresteret og fængslet efter proformaretssager og på grund af andre krænkelser af menneskerettighederne.
On 30 April 2003, the Commission rejected its application because 75 members of the Cuban opposition had been arrested and imprisoned after show trials and because of other human rights violations.
Den cubanske regering trak sin ansøgning tilbage.
The Cuban Government withdrew its application.
Den 5. juni 2003 vedtog EU at pålægge visse diplomatiske sanktioner (Den Europæiske Unions Bulletin, 6-2003, 1.6.25).
On 5 June 2003 the EU decided to impose certain diplomatic sanctions (Bulletin of the European Union, 6-2003, 1.6.25).
På initiativ af den nuværende spanske socialistiske regering og Kommissionen (forslag fra december 2004) blev disse ophævet.
At the initiative of the present Socialist Government of Spain and the Commission (proposal of December 2004), these were lifted.
Det blev igen muligt at indlede diplomatiske kontakter på højeste plan.
Diplomatic contacts again became possible at the highest level.
Systemkritikerne indbydes ikke længere i EU-landenes ambassader.
Dissidents are no longer invited to EU Member States' embassies.
Den cubanske regering har frigivet 14 systemkritikere (»Brüssel belebt Kontakte mit Kuba«, derStandard.at, 31. januar 2005).
The Cuban Government released 14 dissidents (‘Brüssel belebt Kontakte mit Kuba’, der Standard.at, 31 January 2005).
Menneskerettighedsorganisationen Human Rigths Watch har kritiseret denne afgørelse.
The human rights organisation Human Rights Watch has criticised this decision.
Den går ligeledes ind for, at EU ikke skal normalisere sine økonomiske forbindelser med Cuba, førend langt flere systemkritikere er blevet frigivet, og førend der er blevet gennemført en omfattende reform af retssystemet (Human Rights Watch, »Cuba should insist on real rights progress«, 31. januar 2005; Constant Brand, »EU ends diplomatic freeze against Cuba«, 31. januar 2005).
It advocates that the EU should normalise its economic relations with Cuba only after far more dissidents have been released and after the justice system has been substantially reformed (Human Rights Watch, ‘Cuba should insist on real rights progress’, 31 January 2005; Constant Brand, ‘EU ends diplomatic freeze against Cuba’, 31 January 2005).
Kommissionen bedes oplyse, om den agter at lade Cuba tiltræde Cotonou-aftalen efter en anmodning fra Cuba herom?
Does the Commission intend to allow Cuba to accede to the Cotonou Agreement following a request from Cuba to this end?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0710/05
WRITTEN QUESTION E-0710/05
Om: Agenturet for grundlæggende rettigheder
Subject: Fundamental rights agency
Fra 2007 vil der blive åbnet et nyt agentur, der skal kontrollere overholdelsen af borgernes grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union.
As from 2007, a new agency is to monitor respect for the fundamental rights of citizens of the European Union.
Det eksisterende observationscenter for racisme og fremmedhad skal indlemmes i dette nye agentur (New Europe, 30. januar-5. februar 2005; »EU-Auge auf die Menschenrechte«, Der Standard af 26. januar 2005).
The new agency will incorporate the existing Monitoring Centre for Racism and Xenophobia (New Europe, 30 January-5 February 2005; ‘EU-Auge auf die Menschenrechte’, Der Standard, 26 January 2005).
I Europa-Parlamentets dokument om dette agentur hedder det, at beskyttelsen af de nationale mindretal er blevet et vigtigt emne efter Den Europæiske Unions udvidelse.
The European Parliament document concerning the agency states that protection of national minorities has become an important issue since the enlargement of the European Union.
Inden for international offentlig ret forstås under »mindretal« traditionel en gruppe, der på grund af sine etniske, religiøse eller sproglige egenskaber afviger fra den øvrige befolkning, som ikke indtager en dominerende stilling i den pågældende stat, som stræber efter beskyttelse af sin egen kulturelle identitet, og hvor medlemmerne er statsborgere i den pågældende stat.
Under international private law, the term ‘minority’ is traditionally defined as a group which differs from the rest of the population in ethnic, religious or linguistic characteristics, which does not occupy a dominant position in the State in question, which seeks to protect its cultural identity and whose members are nationals of the State concerned.
Skal dette agentur anvende denne definition på mindretal i forbindelse med beskyttelsen af nationale mindretal?
Will the agency apply this definition of ‘minority’ for the purpose of the protection of national minorities?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0712/05
WRITTEN QUESTION E-0712/05
Om: Anerkendelse af universitetseksaminer
Subject: Recognition of university degrees
Den Europæiske Union blev den 1. maj 2004 udvidet med 10 nye medlemsstater, men alligevel eksisterer de gamle problemer.
On 1 May 2004, the European Union gained 10 new Member States; nevertheless, the old problems persist.
En student, der studerer i udlandet og erhverver en titel her, risikerer, at denne ikke anerkendes i hjemlandet.
A student who studies abroad and obtains a qualification there is taking a risk that his diploma will not be recognised in his country of origin.
Da de studerende fra alle sider tilskyndes til at samle erfaringer i udlandet og til at studere i udlandet og derefter straffes for det, er det vanskeligt at se meningen med udlandsstudierne.
As students are encouraged from all quarters to gain experience abroad and to go abroad to study and then get punished for doing so, it is difficult actually to see the sense in studying abroad.
Har Kommissionen til hensigt at tage fat på dette problem, der har eksisteret i årtier, også på baggrund af, at der på grund af de unges voksende mobilitet må ventes flere problemer med anerkendelse?
Does the Commission intend to tackle this decades-old problem in the foreseeable future, particularly since the problems associated with the recognition of qualifications can be expected to intensify with the increasing mobility of young people?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0713/05
WRITTEN QUESTION E-0713/05
Om: Konkurrencer på europæisk plan
Subject: Prize competitions at European level
I overensstemmelse med princippet om fri udveksling af tjenesteydelser og fri bevægelighed for varer sælges bl.a. konsumvarer og tidsskrifter fra de enkelte medlemsstater i hele Unionen.
In accordance with the principle of freedom of movement for goods and services, consumer goods, periodicals etc. from individual Member States are sold throughout the Union.
I forbindelse med visse varer og/eller tidsskrifter tilbydes konkurrencer, man kan deltage i.
Some goods and/or periodicals offer the chance to take part in prize competitions.
Meget ofte er deltagere i udlandet udelukket fra disse, idet det på emballagen eller i tidsskriftet anføres, at kun indbyggere i produktionslandet er berettigede til at deltage.
Very often, however, participants from abroad are excluded from such competitions as it is expressly stated on the packaging or in the periodical that only the inhabitants of the country of production are eligible to take part.
Når den frie bevægelighed for tjenesteydelser og varer gør det muligt at sælge produktet i hele Unionen, bør det også være muligt at deltage i konkurrencerne på hele Unionens territorium.
However, if the free movement of goods and services enables products to be sold throughout the Union, it should also be possible to take part in prize competitions anywhere on the Union's territory.
Kan Kommissionen træffe foranstaltninger på dette område?
Can the Commission take any action on this matter?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0714/05
WRITTEN QUESTION E-0714/05
Om: Et udvekslingsprogram for lærlinge
Subject: Exchange programme for apprentices
Begge EU's uddannelsesprogrammer, »Leonardo« og »Erasmus« fremmer studenters og akademikeres erhvervsmæssige uddannelse på universiteter i udlandet.
The EU's two educational programmes, ‘Leonardo’ and ‘Erasmus’, promote vocational training and university education abroad for students and graduates.
Mens mange nyder godt af programmet for studenter, »Erasmus«, er der kun få lærlinge, der nyder fordel af programmet »Leonardo da Vinci«.
While the ‘Erasmus’ programme, which is intended for students, is heavily subscribed to, only a few apprentices at the present time are enjoying the benefits of EU aid through the ‘Leonardo da Vinci’ programme.
Det kan der være flere årsager til: fra de bureaukratiske problemer til det forhold, at dette program ikke udelukkende sigter mod personer, der uddanner sig erhvervsmæssigt.
There may be several reasons for this situation, ranging from cumbersome administrative procedures to the fact that the programme is not solely designed for people in vocational training.
Lærlinge får dermed ikke den ønskede adgang til EU, og kun få er i stand til at opnå udlandserfaring.
Apprentices do not therefore have the desired access to the EU and only a very few are able to gain experience abroad.
Hvad mener Kommissionen om at oprette et program udelukkende for lærlinge?
What does the Commission think of the idea of setting up a programme exclusively for apprentices?
Kan Kommissionen tage stilling til dette forslag?
Can the Commission state its views on this proposal?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0715/05
WRITTEN QUESTION E-0715/05
Om: Vedtagelse i det italienske parlament af en lov om sameksistens af traditionelle og genmodificerede afgrøder
Subject: Approval by a section of the Italian Parliament of a domestic legislation law ‘on the coexistence of traditional and GMO crops’
Artikel 3 og 4 fastlægger en ny procedure vedrørende bevilling af tilladelse til dyrkning af genmodificerede afgrøder.
Articles 3 and 4 establish a new procedure to allow GMO cultivation.
Denne procedure er ikke i overensstemmelse med den særlige ordning, der kræves i fællesskabslovgivningen: Således fastlægges der ikke nogen bestemmelser om samordning med tidligere gældende bestemmelser, og der henvises ikke til kriteriet om bevilling på grundlag af de enkelte ansøgninger; —
This procedure does not comply with the authorised system required by Community legislation: in fact, the provision contains no clauses to coordinate with pre-existing legislation and makes no reference to authorisation criteria on a case by case basis; —
artikel 3, stk. 2, indeholder en bestemmelse om oprettelse af »ensartede områder«, uden at der tages hensyn til, at hverken italiensk ret eller europæisk ret giver en definition af dette udtryk (eller af noget tilsvarende udtryk); —
Article 3 (2) provides for ‘homogenised areas’ to be set up, with no consideration for the fact that neither Italian law nor European law gives a definition of this expression (nor of any substantial equivalent); —
artikel 8 fastlægger et absolut forbud mod indførelse af transgene afgrøder på markedet, indtil de enkelte regionale samordningsplaner er vedtaget.
Article 8 absolutely prohibits transgenic crops from introduction on the market until single regional coexistence plans are adopted.
Denne bestemmelse er ikke i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen, som ikke giver medlemsstaterne mulighed for at indføre generelt forbud, heller ikke midlertidigt, mod dyrkning af genmodificerede sorter.
This provision does not conform to Community law, which prevents Member States from prohibiting in general terms, even if only provisionally, the cultivation of genetically modified strains,
Mener Kommissionen, at sådanne bestemmelse er i modstrid med den europæiske lovgivning, eftersom de foranstaltninger, der er vedtaget af det italienske parlament, skaber forskellige betingelser for udøvelsen af den økonomiske aktivitet for europæiske aktører inden for sektoren?
that such rules are in breach of EU legislation, given that the measures approved by the Italian Parliament create different conditions for the operation of economic activity for European traders in the sector? —
Mener Kommissionen, den bør igangsætte en undersøgelse for at finde ud af, om den italienske lovgivning er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, bl.a. på baggrund af Domstolens retspraksis?
that it is appropriate to launch an inquiry to determine the conformity of the new Italian legislation, also in the light of the case-law of the European Court of Justice?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0716/05
WRITTEN QUESTION E-0716/05
Om: Undertrykkelse i Belarus efter folkeafstemningen den 17. oktober 2004
Subject: Repression in Belarus after the 17 October 2004 referendum
I forbindelse med disse demonstrationer arresterede politiet i Belarus mindst 62 mennesker enten for at have deltaget eller for at forhindre disse i at deltage i demonstrationerne.
in connection with these demonstrations, the Belarus police authorities arrested at least 62 people either for having participated or to prevent their participation in them;
Efter at de var blevet løsladt af politiet, udviste mange af de arresterede tydelige tegn på mishandling i en sådan grad, at de havde brug for hospitalsbehandling.
after being released by the police authorities, many of those arrested showed clear signs of physical abuse, to the extent that hospital treatment was necessary;