natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Knudepunktet Triste ville have særlig stor betydning for forbindelserne med de central- og østeuropæiske lande som et ideelt transitpunkt for jernbane- og landevejsforbindelserne mellem Øst og Vest syd for Alperne.
The Trieste node is of particular importance in terms of links with the countries of Central and Eastern Europe and as an ideal point of passage for east-west road and rail traffic south of the Alps.
Selv om strækningen Venezia-Triste-Capodistria-Ljubljana-Budapest figurerer blandt de transeuropæiske projekter, som Kommissionen oprindeligt foreslog, skulle den ganske uventet være blevet udelukket i forbindelse med opstillingen af den korte liste over projekter, der skal iværksættes hurtigt, hvilket risikerer at bringe en snarlig iværksættelse af projektet i fare.
Despite numbering among the Transeuropean projects originally proposed by the Commission, it seems that the Venice-Trieste-Capodistria-Ljubljana-Budapest section has unexpectedly been discarded from the slimmed-down quick list , which could jeopardise a prompt launch of the project.
Vil Kommissionen så hurtigt som overhovedet muligt redegøre for de årsager, der skulle ligge til grund for dette tilbageskridt, og oplyse, om det betyder, at den har revideret sin opfattelse?
Can the Commission urgently explain the reasons for this step backwards and indicate whether this means it has revised its position?
Kommissionen vedtog den 1. oktober 2003 et forslag om ændring af retningslinjerne for udvikling af det transeuropæiske transportnet (TEN-T) KOM(2003) 564 endelig udg. .
On 1 October 2003, the Commission adopted a proposal to amend the guidelines for the development of the trans-European transport network (TEN-T) COM(2003) 564 final. .
Dette forslag omfatter en liste over prioriterede projekter af europæisk interesse , herunder projekt nr. 6 (højhastighedstogforbindelse/kombineret transport) Lyon-Torino-Milano-Venedig-Trieste-Ljubljana-Budapest (bilag III til beslutningsforslaget).
This proposal includes a list of priority projects declared to be of European interest , which includes project No 6 (high-speed train/combined transport) Lyon-Turin-Milan-Venice-Triest-Ljubljana-Budapest (Annex III to the proposal for a decision).
Dette viser, hvor stor vægt Kommissionen lægger på dette projekt, som er af afgørende betydning for en forbedring af forbindelserne mellem den centrale del af EU og de nye medlemsstater.
This demonstrates the Commission's interest in this project which is of key importance for improving links between the central part of the European Union and the new Member States.
De oplysninger, som medlemsstaterne har fremsendt om dette projekt, der indgår i bilag III, viser, at anlægsarbejderne på størstedelen af denne strækning først vil blive påbegyndt i 2010-2015, hvilket er et godt stykke uden for rammerne af de kriterier, der blev fastlagt for vækstinitiativet, ifølge hvilket projekterne skulle begynde inden 2006.
The information supplied by the Member States on this project, which is given in Annex III, shows that building work on most of the sections will not start before 2010-2015, i.e. well outside the criteria defined for the Growth Initiative, which stated that the projects should begin by 2006.
Derfor var det ikke muligt at lade hele projektet indgå i programmet over projekter, der skal gennemføres hurtigt.
It was therefore not possible to include all the projects in the quick-start programme.
Imidlertid indgår to strækninger, der passer ind i disse rammer: den internationale strækning St. Jean de Maurienne — Bussoleno (Mont Cenis-tunnellen mellem Frankrig og Italien), hvor det forberedende arbejde allerede er i gang, og strækningen mellem Ljubljana og Budapest, hvor anlægsarbejderne skal begynde inden 2005.
However, two sections have been included as they fit in with this framework: the international section St Jean de Maurienne-Bussoleno (Mont Cenis tunnel between France and Italy), where preparatory work is already in progress, and the Ljubljana-Budapest section, where construction is due to start by 2005.
Hvis det viser sig, at andre strækninger opfylder de samme kriterier, kan programmet udvides efter den procedure, der blev fulgt ved fastlæggelsen af programmet.
If it appears that other sections meet the same criteria, the programme could be extended in accordance with the procedure laid down for its establishment.
Kommissionen vil understrege, at vækstinitiativet under ingen omstændigheder svækker Kommissionens forslag af 1. oktober 2003, som vil blive vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådets efter fælles beslutningsprocedure.
The Commission wishes to stress that the Growth Initiative does not in any way weaken its proposal of 1 October 2003, which will be adopted by the co-legislators under the co-decision procedure.
2004/C 78 E/277
2004/C 78 E/277
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3385/03
WRITTEN QUESTION E-3385/03
Om: Anvendelse af metaldetektorer på det arkæologiske område
Subject: Use of metal detectors in archaeology
Anvendelsen af metaldetektorer på det arkæologiske område, som blandt fagfolk er en omstridt praksis, håndteres forskelligt i de enkelte EU-medlemsstater.
The use of metal detectors in the field of archaeology, controversial among experts, is subject to different rules in the various EU Member States.
Med ti nye medlemsstater i maj 2004 vil disse forskelle blive endnu større.
With the entry of a further 10 countries in May 2004, the differences will be even greater.
Visse medlemsstater har allerede en lovgivning, ifølge hvilken det er strafbart at besidde bestemte metaldetektorer, mens dette dog ikke er tilfældet i andre medlemsstater, og dette medfører, at de retlige konsekvenser er forskellige i de enkelte medlemsstater.
In some Member States, it is already an offence to possess some kinds of metal probes, while in others it is not, leading to differing legal situations in the individual Member States.
Jeg stiller derfor Kommissionen følgende spørgsmål: Hvilke forskellige bestemmelser findes der i medlemsstaterne?
What are the various rules in the Member States?
Er der et fællesskabsretligt grundlag herfor?
Does a Community legal basis exist in this area?
Mener Kommissionen i benægtende fald, at det navnlig med henblik på subsidiaritetsprincippet er nødvendigt at undersøge sagsforholdet med henblik på at udarbejde en europæisk ordning, således at der kommer til at gælde sammenlignelige bestemmelser i de enkelte medlemsstater?
If not, does the Commission feel it necessary, bearing in mind the subsidiarity principle, to assess the situation with the aim of harmonising the rules in the Member States by means of European rules?
Kommissionen har ingen kompetence med hensyn til anvendelse af metaldetektorer på det arkæologiske område.
The Commission has no competence regarding the use of metal-detectors in the field of archaeology.
For at få oplysninger om brugen af disse værktøjer i de forskellige medlemsstater bedes det ærede medlem derfor henvende sig direkte til de kompetente nationale myndigheder.
In order to obtain information on the use of these devices in the various Member States, the Honourable Member should therefore contact the competent national authorities directly.
På EU-plan findes der ikke noget retsgrundlag i EF-traktaten, som ville tillade, at der blev vedtaget en lovgivning om brug af metaldetektorer på det arkæologiske område.
At Community level, the EC Treaty does not provide any legal basis for the adoption of rules on the use of metal-detectors in the field of archaeology.
Kommissionen har derfor ikke planer om at undersøge og/eller stille forslag til EU-lovgivning inden for denne sektor.
The Commission therefore does not intend to consider and/or propose any provisions at European level to regulate this field of activity.
EF-traktatens artikel 151 giver Kommissionen kompetence til at tilskynde til samarbejde mellem medlemsstaterne på kulturområdet og udelukker udtrykkeligt … harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser .
Article 151 of the EC Treaty empowers the Community to encourage cooperation between Member States in the field of culture but specifically rules out any harmonisation of the laws and regulations of the Member States .
2004/C 70 E/282
2004/C 70 E/282
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3386/03
WRITTEN QUESTION E-3386/03
Om: Kinesisk standardiseringssystem — ikke-toldmæssige hindringer
Subject: Chinese type-approval system — non-tariff barrier
Et nyt kinesisk standardiseringssystem for produkter (elektriske og elektromekaniske apparater og komponenter, landbrugsmaskiner, dæk og slanger samt latexprodukter) med relation til menneskers liv og sundhed, dyr, planter, miljøbeskyttelse og national sikkerhed, som for øjeblikket berører 132 produkter, har vakt bekymring inden for europæisk erhvervsliv.
A new Chinese product type-approval system for electrical apparatus and components, electromechanical products, agricultural machinery, tyres and latex products (which affect human life and health, animals, plants, environmental protection and national security, and which currently affects 132 products, is causing alarm within European industry.
Det Europæiske Handelskammer i Kina har konstateret 10-12 tilfælde af tilbageholdte containere, forhalede procedurer og påståede problemer med intellektuel ejendomsret i forbindelse med dette nye system.
The European Chamber of Commerce in China has uncovered 10 or 12 instances of blocked containers, long-drawn-out procedures and allegations of problems of intellectual property linked with the new system.
Kan Kommissionen oplyse, om dette spørgsmål blev taget op til drøftelse på det seneste bilaterale topmøde med Kina?
Did the Commission discuss this issue at its last bilateral summit meeting with China?
Hvad agter Kommissionen i benægtende fald at gøre for at fjerne denne form for ikke-toldmæssige hindringer og sikre, at adgangen til det kinesiske marked sker på rimelige vilkår?
If not, what does the Commission intend to do to remove this type of non-tariff barrier and guarantee access to the Chinese market under fair conditions?
Kommissionen er bekendt med problemerne med anvendelse af det nye kinesiske system for godkendelse af produkter importeret fra Europa.
The Commission is aware of the problems posed by the application of the new Chinese product type-approval system for European imports.
Frem til 2002 fandtes der i Kina to certificeringssystemer for produktsikkerhed.
Up until 2002, two product safety certification systems existed side by side in China.
I henhold til landets forpligtelser inden for Verdenshandelsorganisationen (WTO) samlede Kina i 2002 de eksisterende ordninger i én med indførelsen af ét enkelt sikkerhedscertificeringssystem, China Compulsory Certificate (CCC), som siden den 1. august 2003 har fundet anvendelse på alle produkter, der er bestemt for det kinesiske marked.
In fulfilling its World Trade Organisation (WTO) commitments, China unified the existing schemes in 2002 by introducing a single product safety certification system, the China Compulsory Certificate (CCC), which is applicable as of 1 August 2003 to all products intended for the Chinese market.
CCC-systemet er imidlertid genstand for omfattende kritik fra de udenlandske virksomheder.
The CCC system has, however, been widely criticised by foreign companies.
Kommissionen, der er bevidst om den forvirring, det nye system skaber og allerede skabte før dets indførelse, har flere gange gjort de kinesiske myndigheder opmærksom herpå.
Aware of the confusion caused by the new system even before it was implemented, the Commission had brought this matter to the attention of the Chinese authorities on a number of occasions.
Som følge af disse henvendelser besluttede de kinesiske myndigheder at udskyde indførelsen af den nye obligatoriske certificeringsordning, som oprindeligt skulle træde i kraft den 1. maj 2003, til den 1. august 2003.
As a result of these approaches, the Chinese authorities decided to put back the entry into force of the new compulsory certification scheme, which was initially scheduled for 1 May 2003, to 1 August 2003.
En måned efter systemets ikrafttrædelse afholdt Kommissionen et seminar om CCC-certificeringen i Beijing i samarbejde med de kinesiske myndigheder, de berørte industriforbund (bil- og maskinindustrien samt den elektroniske industri) og medlemsstaternes certificeringsorganer.
One month after the introduction of the system, the Commission organised a seminar on the CCC certification scheme in Beijing, in partnership with the Chinese authorities, the European industry federations concerned (automobiles, machines, electronics) and certifying bodies from the Member States.
På dette seminar henledtes de kinesiske myndigheders opmærksomhed på de vanskeligheder, de europæiske virksomheder støder på i praksis, og der blev udarbejdet skitser til en række løsningsforslag.
This seminar presented an opportunity to draw the attention of the Chinese authorities to the difficulties encountered by European enterprises in the market and sketched out a number of approaches to remedy the situation.
Disse forslag vil blive gennemgået i den ad hoc-arbejdsgruppe, som de europæiske og kinesiske myndigheder har sammensat inden for rammerne af den bilaterale dialog mellem Unionen og Kina om lovbestemmelser for industriprodukter.
These approaches will be analysed by the ad hoc working group set up by the European and Chinese authorities as part of the EU-China bilateral dialogue on the regulation of industrial products.
Gruppen har til opgave at lette påvisningen af produkternes overensstemmelse med de i Kina gældende sikkerhedsregler og forventes at ville samle de kinesiske og europæiske specialister, herunder repræsentanter for industrien, flere gange i årets løb.
Its task is to make it easier to prove that products comply with the safety rules in force in China, and it should bring together Chinese and European experts, including industry representatives, several times during the course of this year.
I en nylig afgivet erklæring Dokument G/TBT/W/227 af 6. oktober 2003. til Komitéen for Tekniske Handelshindringer (TBT), som den 7. november 2003 afholdt møde om den årlige mekanisme til gennemgang af de forpligtelser, Kina påtog sig ved landets indtrædelse i Verdenshandelsorganisationen, anmodede Fællesskabet de kinesiske myndigheder om at kaste lys over de europæiske spørgsmål vedrørende CCC-certificering.
Also, in a recent submission Document G/TBT/W/227 of 6 October 2003. of 7 November 2003 to the WTO Committee on Technical Barriers to Trade relating to the annual mechanism to review the commitments agreed upon by China on joining the WTO, the Community asked the Chinese authorities for more details regarding European concerns relating to CCC certification.
Kommissionen forsikrer parlamentsmedlemmet om, at den konstant holder et vågent øje med betingelserne for adgang til det kinesiske marked i sin helhed og anvendelsen af CCC-certificeringssystemet på de europæiske virksomheder i særdeleshed.
The Commission would like to assure the Honourable Member that it will always keep a close eye on the conditions governing access to the Chinese market in general, and the application of the CCC certification system to European enterprises in particular.
2004/C 84 E/067
2004/C 84 E/067
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3387/03
WRITTEN QUESTION E-3387/03
Om: Forhøjelser af ansvarsforsikringer for motorkøretøjer — oplysningskilder
Subject: Increases in the cost of motor insurance — data sources
I sit svar afgivet på vegne af Kommissionen anfægter kommissær Bolkestein mine tal, der blandt andet viser en uhørt stor prisstigning i bilforsikringspolicer inden for de sidste 12 måneder, mens han refererer til andre tal.
In the answer on behalf of the Commission, Commissioner Bolkestein contests the data I presented, which among other things indicate the disproportionate increase in the cost of motor insurance cover over the last 12 months, and in doing so refers to different figures.
I samme dokument citerer Kommissionen sin kilde, nemlig Den Europæiske Forsikringskomité, CEA.
In the same answer, the Commission cites the source of its reference data as the European Insurance Association (CEA).
Officielt betegner denne komité sig som et organ, der repræsenterer den europæiske privatforsikrings interesser, altså et organ, der kun repræsenterer nogle bestemte interesser.
This is in fact the body which represents the interests of private European insurers (as it officially describes itself), and is therefore a completely partisan organisation.
Jeg vil derfor også lige minde kommissæren om, at de tal, jeg citerede, stammer fra den italienske konkurrencemyndighed, der er et uafhængigt organ.
I would also point out that the data I cited came directly from the Italian competition ombudsman's office, which is an impartial organisation.
Hvordan vil Kommissionen retfærdiggøre brug af oplysninger fra organer, der repræsenterer bestemte interesser, til at gendrive oplysninger, der med sikkerhed ikke er under indflydelse af særlige interesser?
How does the Commission justify using data from partisan organisations to confute other data that are clearly uninfluenced by vested interests?
Mener Kommissionen ikke, at det strengt taget burde være mere korrekt at benytte sig af egne tal?
Would it not perhaps consider it better professional conduct to use its own data?
Vil Kommissionen — i lyset af de oven for beskrevne forhold — genlæse og igen svare på min forespørgsel ( E-1522/03 ) angående uberettigede forhøjelser af ansvarsforsikringer for motorkøretøjer?
In the light of the above, will the Commission reread and give a fresh answer to my written question E-1522/03 on unjustified increases in the cost of third-party motor insurance?
2004/C 78 E/278
2004/C 78 E/278
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3388/03
WRITTEN QUESTION E-3388/03
Om: De nationale centralbankers gradvis faldende betydning efter oprettelsen af ECB og følgerne for forebyggelse af produktion og distribution af falske penge
Subject: The gradual downgrading of the role played by national central banks following the establishment of the ECB and the implications for the prevention of the production and distribution of counterfeit money
Kan Kommissionen bekræfte, at der i de tolv EU-medlemsstater, der har indført euroen som lovmæssigt betalingsmiddel, er sket den udvikling, at beskæftigelsen i de nationale centralbanker, der tidligere var ansvarlige for pengecirkulationen, siden 1998 er faldet kraftigt, og at der i de kommende år vil ske yderligere et kraftigt fald?
Can the Commission confirm that in the 12 EU Member States which have introduced the euro as legal tender the number of people employed by national central banks, which were previously responsible for matters relating to the circulation of currency, has fallen substantially since 1998 and is set to fall much further over coming years?
Hvilken procentdel af disse afviklede arbejdspladser overgår til Den Europæiske Centralbank, hvilken procentdel overgår til private virksomheder eller virksomheder, der skal privatiseres, og hvilken procentdel forsvinder helt som følge af afgivelsen af opgaver eller automatisering?
What percentage of these lost jobs are being transferred to the European Central Bank, what percentage are being transferred to private firms or firms set to be privatised, and what percentage are disappearing completely as a result of the hiving-off of tasks or computerisation?
Kan Kommissionen oplyse, hvilke opgaver disse nationale banker stadig skal have ansvaret for i 2010, 2015 og 2020, og hvilke de ikke længere skal have ansvaret for?
Can the Commission state what tasks national central banks will still be responsible for performing in, respectively, 2010, 2015 and 2020 and what tasks they will then no longer be required to carry out?
Hvordan vil disse sidstnævnte opgaver blive varetaget?
How will the latter tasks be taken care of?
Medfører de nationale centralbankers faldende betydning på sigt, at de omdannes til lokale filialer af ECB?
Will this downgrading of the role played by national central banks ultimately leave them as nothing more than local branches of the ECB?
Hvornår forventer Kommissionen denne proces afsluttet?
When does the Commission expect this process to be completed?
Sammenligner ECB eller andre institutioner disse banker med hinanden, for så vidt angår personalets størrelse, og medfører dette en kappestrid om, hvem der kan klare sig med det mindste personale?
Does the ECB or do other institutions compare national central banks with each other in terms of their staffing levels, and is this leading to competition to determine which bank can manage with the smallest possible staff?
Tages der ved evalueringen af disse forhold hensyn til den meget forskellige mængde opgaver, disse banker indtil nu har varetaget i de forskellige medlemsstater?
Do these comparisons take account of the volume of tasks performed thus far by national central banks, which differs from Member State to Member State?
Vil trykning af pengesedler fremover af ECB blive overdraget direkte til trykkerier i stedet for tildeling af kvoter til de nationale centralbanker og de dertil knyttede specialiserede virksomheder, der tidligere trykte sedlerne?
In the future, will the ECB issue invitations to tender in connection with the printing of banknotes, rather than retaining the existing system whereby quotas are allocated to national central banks and fulfilled by specialist firm which in the past printed national banknotes?
Vil kontrollen med hindring af produktion og distribution af falske penge også blive frataget disse banker for fremover at blive delt mellem ECB og private virksomheder, der udbetaler kontanter?
Will responsibility for monitoring measures to prevent the production and distribution of counterfeit money also be taken out of the hands of national central banks and shared in future between the ECB and private companies providing cash services?
Har Kommissionen sikkerhed for, at der fra pengeautomater aldrig udbetales falske eurosedler til kunderne?
Can the Commission be sure that no bancomat machines anywhere are supplying the public with counterfeit euro banknotes?
Hvis den ikke kan give offentligheden denne sikkerhed, hvilke foranstaltninger træffes da for at udelukke, at der distribueres falske penge ad denne kanal?
If it is unable to guarantee this, what steps are being taken to ensure that this money withdrawal system does not lead to a proliferation of counterfeit money in the future?
Kommissionen er ikke i besiddelse af statistiske oplysninger angående udviklingen i antallet af medarbejdere i de nationale centralbanker i tidens løb.
The Commission is not in the possession of statistical information on the number of national central bank (NCB) staff and its evolution over time.
Den kan derfor ikke bekræfte, om antallet af medarbejdere i eurozonens nationale centralbanker er faldet siden 1998, og den kan heller ikke oplyse om eventuelle afviklede arbejdspladser i de nationale centralbanker som følge af forflyttelser til Den Europæiske Centralbank (ECB) eller til den private sektor.
It cannot therefore confirm the presumption that the number of staff in euro area central banks has decreased since 1998, neither can it provide indications on possible job losses at NCBs resulting from transfers to the European Central Bank (ECB) or to the private sector.
I overensstemmelse med artikel 105, stk. 2, i EF-traktaten og artikel 3, stk. 1, i statutterne for Det Europæiske Centralbanksystem (ESCB) og ECB, har ESCB, som består af ECB og de nationale centralbanker, ansvaret for flere opgaver: —
In accordance with Article 105(2) of the EC Treaty and Article 3(1) of the European System of Central Banks (ESCB)/ECB Statute, the ESCB, which is composed of the ECB and the NCBs, performs several tasks: —
at fastlægge og iværksætte Unionens fælles pengepolitik
to define and implement the monetary policy of the Community;
at gennemføre valutatransaktioner
to conduct foreign exchange operations;
at opbevare og forvalte eurolandenes officielle valutareserver
to hold and manage the official foreign reserves of the Member States;
at fremme betalingssystemernes smidige funktion.
to promote the smooth operation of payment systems.