natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ved hvor mange møder i kollegiet i 2008, 2007 og 2006 var de enkelte EU‑kommissærer til stede?
At how many meetings of the College in 2008, 2007 and 2006 were the individual EU Commissioners present?
Kabinetterne forbereder, under forsæde af den generalsekretær i Kommissionen, der er ansvarlig for den interne koordinering, beslutningsforslagene til møderne.
The cabinets, chaired by the Commission Secretary-General responsible for internal coordination, prepare the draft decisions for the meetings.
På deres ugentlige møder fastlægger kabinetscheferne, hvilke forslag der hersker enighed om (»A‑punkter«), og hvilke der kræver yderligere forslag og beslutninger fra kommissærkollegiets side (»B‑punkter«).
At their weekly meetings, the heads of cabinet decide which drafts command unanimity (‘A items’) and which of the other drafts require the College to take decisions (‘B items’).
Hvor mange »A‑punkter« og hvor mange »B‑punkter« stod på kommissærkollegiets dagsorden i 2008, 2007 og 2006?
How many ‘A items’ and how many ‘B items’ were on the College of Commissioners' agenda for the years 2008, 1007 and 2006?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0961/09
WRITTEN QUESTION E-0961/09
Hvor mange EU-tjenestemænd gik i 2006, 2007 og 2008 på pension som 50-årige, 51-årige, 52-årige, 53-årige, 54-årige og 55-årige i henhold til tjenestemandsvedtægtens bilag XIII, artikel 23?
How many EU officials aged 50, 51, 52, 53, 54 and 55 retired in 2006, 2007 and 2008 in accordance with Article 23 of Annex XIII of the Staff Regulations of Officials of the European Communities?
Hvor mange østrigske og hvor mange tyske EU-tjenestemænd gik i 2006, 2007 og 2008 på pension i henhold til tjenestemandsvedtægtens bilag XIII, artikel 23?
How many Austrian and how many German EU officials retired in 2006, 2007 and 2008 in accordance with Article 23 of Annex XIII of the Staff Regulations of Officials of the European Communities?
Hvor mange tyske og hvor mange østrigske EU-tjenestemænd gik i 2006, 2007 og 2008 på pension som 50-årige, 51-årige, 52-årige, 53-årige, 54-årige og 55-årige i henhold til tjenestemandsvedtægtens bilag XIII, artikel 23?
How many German and how many Austrian EU officials aged 50, 51, 52, 53, 54 and 55 retired in 2006, 2007 and 2008 in accordance with Article 23 of Annex XIII of the Staff Regulations of Officials of the European Communities?
Hvor mange EU-tjenestemænd gik i 2006, 2007 og 2008 på pension i alderen mellem 50 og 55 år, 56 og 60 år, 61 og 65 år og ældre end 65 år?
How many EU officials aged between 50 and 55, 56 and 60, 61 and 65 and over 65 retired in 2006, 2007 and 2008?
Hvor høj var den gennemsnitlige alder for alle EU-tjenestemænd, der gik på pension før tid i 2006, 2007 og 2008 i henhold til tjenestemandsvedtægtens bilag XIII, artikel 23?
What was the average retirement age of all EU officials who took early retirement in 2006, 2007 and 2008 in accordance with Article 23 of Annex XIII of the Staff Regulations of Officials of the European Communities?
Hvor høj var den gennemsnitlige alder for alle østrigske EU-tjenestemænd, der gik på pension før tid i 2006, 2007 og 2008 i henhold til tjenestemandsvedtægtens bilag XIII, artikel 23?
What was the average retirement age of all Austrian EU officials who took early retirement in 2006, 2007 and 2008 in accordance with Article 23 of Annex XIII of the Staff Regulations of Officials of the European Communities?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0962/09
WRITTEN QUESTION E-0962/09
af Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) og Andreas Schwab (PPE-DE)
by Klaus-Heiner Lehne (PPE‑DE) and Andreas Schwab (PPE‑DE)
Om: Kommissionens grønbog om kollektivt søgsmål for forbrugere
Subject: Commission Green Paper on consumer collective redress
I november 2008 præsenterede Kommissionen en grønbog om kollektivt søgsmål for forbrugere (KOM/­2008/­0794).
In November 2008, the Commission presented a Green Paper on consumer collective redress (COM(2008)0794).
Idéen om ikke at fremme en »retssagskultur« (grønbogens punkt 48) i EU takket være de påtænkte foranstaltninger til kollektivt søgsmål skal hilses velkommen.
The approach of the Green Paper is welcome, in saying that the planned measures for collective redress should not encourage a ‘litigation culture’ in the EU (Green Paper, paragraph 48).
Jeg har dog følgende spørgsmål:
Nevertheless, the following questions remain:
Hvilket retsgrundlag er der ifølge Kommissionen for indførelse af instrumenter til kollektivt søgsmål på europæisk plan?
In the Commission's view, what is the legal basis for the introduction of collective redress instruments on a European level?
Hvilke konkrete mekanismer skal ifølge Kommissionen forhindre, at systemet til kollektivt søgsmål misbruges?
In the Commission's view, what practical mechanisms would prevent the misuse of a system for collective redress?
Hvordan vil Kommissionen sikre, at en indførelse af de førnævnte foranstaltninger ikke fører til »amerikanske forhold« i EU, især til en aftale om salærer for vundne sager i EU?
How does the Commission intend to ensure that the introduction of the proposed measures will not lead to a situation like that in America, especially with regard to the agreement of contingency fees, in the European Union?
Med hvilke foranstaltninger vil Kommissionen sikre, at en indførelse af instrumenterne til kollektivt søgsmål ikke fører til en væsentlig stigning i omkostningerne for de involverede i den pågældende sag og domstolene?
What measures does the Commission intend to take to ensure that the introduction of collective redress instruments does not lead to a significant cost increase for the parties and the courts?
Hvordan vil Kommissionen sikre, at eventuelle forskellige instrumenter til kollektivt søgsmål (GD Konkurrence har allerede præsenteret forslag til kollektivt søgsmål for skadelidte i kartelovertrædelsessager) er i overensstemmelse med hinanden på EU-plan, og at det forhindres, at der opstår et uigennemsigtigt system til kollektivt søgsmål?
How does the Commission intend to ensure that possible different collective redress instruments on a European level are compatible with one another (the Directorate-General for Competition recently put forward proposals in a White Paper for collective redress for victims of cartel low infringements) and to prevent the development of an opaque system for collective redress?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0963/09
WRITTEN QUESTION E-0963/09
Om: Fjernelse af stilladser fra Agia Sofia-kirkens indre (Tyrkiet)
Subject: Removal of scaffolding from inside Saint Sophia Church (Turkey)
I et presseinterview den 17. januar 2009 meddelte den tyrkiske regerings næstformand Hayati Yazici, at man begynder nedtagningsarbejdet af stilladserne, der havde stået inde i Agia Sofia-kirken i 16 år.
At a press conference on 17 January 2009, the Turkish Deputy Prime Minister, Mr Hayati Yazici, announced the dismantling of the scaffolding which had been erected in Saint Sophie Church 16 years previously.
Agia Sofia står på Unescos liste over verdensarvsmonumenter, og reparationsarbejdet startede i 1993 med midler fra Unesco.
Saint Sophia is included on the list of Unesco World Heritage Sites and restoration work commenced in 1993 with Unesco funding.
Hele reparationsarbejdet har været udsat for hård kritik, eftersom man mener, at det har varet meget længe uden at have medført synderlige resultater.
Work on the restoration of the monument has met with considerable criticism to the effect that it has lasted too long and produced no particular results.
Hayati Yazici erklærede faktisk, at det var en skamplet for Tyrkiet.
Hayati Yazici himself described the scaffolding as a national disgrace.
Kommissionen bedes oplyse følgende:
In view of this, can the Commission provide the following information:
Har udpegelsen af Konstantinopel som Europas kulturhovedstad i 2010 bidraget til nedtagningsarbejdet af stilladserne, som faktisk ikke har været til nogen nytte?
Did the designation of Istanbul as Cultural Capital of Europe in 2010 have anything to do with the decision to dismantle the scaffolding, which in fact has never been used?
Eftersom EU og Unesco har et nært samarbejde og i fællesskab finansierer forskellige projekter, kan Kommissionen måske give oplysninger om resultaterne af reparationsarbejdet i Agia Sofia, som det har finansieret i 16 år?
Given the close cooperation between the European Union and Unesco, which provide joint funding for various projects, can the Commission say what progress has been made on the restoration of Saint Sophia, for which purpose funding has been provided for 16 years?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0964/09
WRITTEN QUESTION E-0964/09
Om: Uregelmæssigheder ved tildeling af arbejdet til forberedelse af G8‑topmødet på øen La Maddalena
Subject: Irregularities in the awarding of works contracts in preparation for the G8 Summit on the island of La Maddalena
Denne beslutning foreskriver undtagelser fra lovgivningen om offentlige kontrakter, hvilket begrundes med nødvendigheden af at sikre tiltagenes hemmeligholdelse.
This decree provides for derogations from legislation on the award of contracts, justifying them with the need to keep the works secret.
Kommissionen har indledt en overtrædelsesprocedure mod Italien på grund af manglende overholdelse af EU‑direktiverne som følge af ovennævnte beslutning.
The Commission has initiated infringement proceedings against Italy based on the failure of the abovementioned decree to adhere to European directives.
Hvad angår lovgivningen om offentlige kontrakter, er PILOT-mekanismen blevet aktiveret.
As regards the legislation on the awarding of works contracts, the Pilot mechanism was implemented.
Kan Kommissionen oplyse, om den har godkendt begrundelserne for at anvende den undtagelse, der er taget højde for i artikel 14 i direktiv 2004/18/EF EUT L 134 af 30.4.2004, s. 114. , og hvilke kriterier der er lagt til grund for at nå frem til en sådan godkendelse?
Could the Commission indicate whether it established grounds for recourse to derogation, as provided for in Article 14 of Directive 2004/18/EC, and if so which were the criteria used to reach this conclusion?
Såfremt brugen af hemmeligholdelse er blevet godkendt som velbegrundet, og den italienske regering følgelig har gjort legitim brug af undtagelserne i artikel 14 i direktiv 2004/­18/­EF om hemmelige kontrakter eller kontrakter, der kræver særlige sikkerhedsforanstaltninger, hvilke foranstaltninger har Kommissionen så truffet for at undgå ethvert misbrug fra den ordregivende myndighed under overholdelse af traktatens grundlæggende principper?
Assuming that grounds for recourse to secrecy were established, and that the Italian Government therefore made legitimate recourse to the derogations provided for by Article 14 of Directive 2004/18/EC on secret contracts and contracts requiring special security measures, what measures did the Commission take in order to prevent any possible abuse by the contracting authority of the fundamental principles of the EU Treaty?
Ifølge journalistiske undersøgelser, som blev offentliggjort i ugebladet l'Espresso den 8. januar 2009 i en artikel af Fabrizio Gatti, fremgår det i øvrigt, at tildelingen af de kontrakter, der er undergivet hemmeligholdelse, har gjort det muligt at sikre vigtige ordrer til selskaber med tilknytning til familie til Angelo Balducci, som er koordinatoren for civilbeskyttelsens missionsstruktur.
Furthermore, investigations carried out by journalist Fabrizio Gatti, the results of which were published in the weekly paper L'espresso on 8 January 2009, reveal that this secret awarding of contracts allowed major work orders to be allocated to companies connected to the family of the Civil Protection task force coordinator, Angelo Balducci.
I denne sammenhæng, hvilke initiativer kan Kommissionen træffe for at modvirke de markedsforvridningselementer, der er forbundet med interessekonflikterne mellem ordregivende myndighed og ordremodtager?
In light of this, what measures can the Commission take to combat market distortion factors linked to conflicts of interest between contracting authorities and contractors?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0965/09
WRITTEN QUESTION E-0965/09
Om: Undtagelser fra EU's miljølovgivning i forbindelse med initiativer knyttet til G8-topmødet på øen La Maddalena
Subject: Preparations for the G8 Summit on the island of La Maddalena: derogations from EU environmental legislation
Denne beslutning foreskriver undtagelser fra lovgivningen om offentlige kontrakter, hvilket begrundes med nødvendigheden af at sikre tiltagenes hemmeligholdelse.
This decree provides for derogations from legislation on the award of contracts and on environmental impact assessment procedures, justifying them with the need to keep the works secret.
Især er Kommissionen i færd med at vurdere det italienske svar på åbningsskrivelsen vedrørende manglende overholdelse af VVM lovgivningen.
In particular, the Commission is assessing Italy's response to the letter of formal notice regarding the failure to implement environmental impact legislation.
Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den vurderer den italienske regerings svar på åbningsskrivelsen vedrørende overtrædelsesproceduren i medfør af EF-traktatens artikel 226 på grund af mangler i forbindelse med miljøkonsekvensvurderingen (procedure nr. 2008_4372)?
Could the Commission make known its opinion on the Italian government's response to the letter of formal notice relating to the infringement proceedings for failure to carry out an adequate environmental impact assessment (Procedure No 2008_4372), in accordance with Article 226 of the EU Treaty?
Eftersom arbejdet til forberedelse af G8‑topmødet allerede er i gang, hvilke foranstaltninger kan Kommissionen så træffe for at undgå eventuelle miljøskader, der skyldes manglende VVM i et område, der hører under lokaliteten af fællesskabsbetydning (LAF) »La Maddalena-øhavet«?
Given that the preparations for the G8 Summit are already underway, what measures can the Commission take in order to prevent any environmental damage caused by the lack of an adequate environmental impact assessment in an area that forms part of the ‘Archipelago of La Maddalena’ site of Community importance (SCI)?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0966/09
WRITTEN QUESTION E-0966/09
af Ivo Belet (PPE-DE) og Esther De Lange (PPE-DE)
by Ivo Belet (PPE‑DE) and Esther De Lange (PPE‑DE)
Om: Den årlige jagt på grindehvaler langs Færøernes kyster
Subject: Annual hunting of pilot whales off the Faroe Islands
I sit svar på spørgsmål H-0943/08 giver Kommissionen udtryk for sit håb om, inden for rammerne af den løbende debat om IWC's fremtid, at der arbejdes på en løsning for grindehvalerne, som hvert år slagtes langs Færøernes kyster.
In its answer to Question H‑0943/08, the Commission expresses its hope that, in the context of the ongoing debate on the future of the IWC, it will be able to work towards a solution for the pilot whales which are killed off the Faroe Islands every year.
Kan Kommissionen oplyse os om det standpunkt, EU indtog under IWC's samlinger den 6. november, hvad angår de små hvaler?
Can the Commission indicate what position the EU adopted at the IWC's meetings on 6 November regarding small cetaceans?
Er Kommissionen enig i, at hvalfangst godt nok fortsat bør eksistere for de befolkningsgrupper, for hver hvalfangst fra gammel tid har været en del af deres eksistensgrundlag, men at denne udelukkende må finde sted på grundlag af entydige kvoter, som er baseret på udtalelse fra IWC's videnskabelige komité og reguleret ved hjælp af strenge overvågningsforanstaltninger, inklusive en fuldstændig registrering og rapportering til IWC?
Does the Commission agree that, although whale hunting ought to continue on a small scale for the benefit of the population group which has traditionally made its living from it, it should only be permitted in accordance with a clearly defined quota based on the recommendations of the Scientific Committee of the IWC and regulated by means of strict supervision, including full registration and reporting to the IWC?
Er Kommissionen beredt til at understøtte en undersøgelse af dyrevenlige metoder til aflivning af dyrene?
Will the Commission support research into less cruel methods of killing the whales?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0968/09
WRITTEN QUESTION E-0968/09
Om: Flyvetider for europæiske piloter
Subject: Flight times for European pilots
Den nye undersøgelse »Scientific and Medical Evaluation of Flight Time Limitations«, som er bestilt af EU's luftfartsorganisation European Aviation Safety Agency (EASA), viser, at piloters lange vagter på 10-12 timer øger risikoen for ulykker med 170 %.
The new study entitled ‘Scientific and Medical Evaluation of Flight Time Limitations’ commissioned by the EU's European Aviation Safety Agency (EASA) shows that pilots' long duty periods of 10-12 hours increase the risk of accidents by 170 %.
Hvis piloter har vagter på 13 timer og derover, er risikoen 550 % højere.
Where pilots have duty periods of 13 hours or more, the risk is 550 % higher.
Med de gældende EU-flyvetidsbestemmelser er der således en forhøjet risiko på 550 % for ulykker.
There is, therefore, under the current EU rules on flight time, an increased risk of accident of 550 %.
I Jyllands-Posten den 6. februar 2009 har den danske transportminister Lars Barfoed udtalt, at »vejen frem er fælles EU-regler«.
The Danish Minister for Transport, Lars Barfoed, commented in Jyllands-Posten on 6 February 2009 that the way forward is common EU rules.
Kan Kommissionen tilslutte sig transportministerens ønske om skrappere EU-regler om flyvetidsbestemmelser?
Can the Commission endorse the Transport Minister's call for stricter rules on flight times?
Har Kommissionens til hensigt at følge undersøgelsens anbefalinger om flyvetidsbestemmelser og foreslå en ændring af forordningen, sådan at den maksimale flyvetid for piloter bliver sænket, og risikoen for ulykker derved mindskes betydeligt?
Does the Commission intend to follow the study's recommendations on flight time rules and propose an amendment to the regulation, lowering the maximum flight time for pilots and thereby substantially reducing the risk of accidents?
(16. april 2009)
(16 April 2009)
Kommissionen er helt på det rene med, at det er vigtigt at regulere piloternes flyvetid, så de ikke bliver så trætte, at det går ud over sikkerheden.
The Commission is well aware of the importance of managing fatigue of pilots to preserve air safety.
Den videnskabelige undersøgelse, som Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) har bestilt, understreger, at det er en kompliceret sag at udarbejde et forslag til sammenhængende og omfattende lovregler om begrænsning af flyvetiden, når der skal tages behørigt hensyn til alle relevante variabler (vagtperiodens start, antallet af vagtdage i træk, længden af den forudgående vagtperiode, graden af akklimatisering m.v.).
The scientific study commissioned by the European Aviation Safety Agency (EASA) emphasises the complexity of proposing a coherent and comprehensive flight time limitations legislative regime, that properly accounts for all the relevant variables (e.g. duty start time, number of consecutive duty days, number of sectors, duration of duty periods preceding the current duty, degree of acclimatization, etc.).
Undersøgelsen anbefaler, at der foretages yderligere videnskabelige analyser.
The study recommends conducting further scientific analysis.
Konklusionerne på denne undersøgelse er et af elementerne i den evaluering og brede høring, som agenturet er i færd med at udføre for Kommissionen.
The conclusions of this study constitute one of the elements in the framework of the evaluation and large consultation process that the Agency is carrying out for the Commission.
Når den samlede evaluering er færdig, vil EASA, som er det fællesskabsorgan, der er kompetent til at foretage denne evaluering, i givet fald stille forslag til Kommissionen om lovgivningsinitiativer, som Kommissionen derpå vil overveje omhyggeligt.
Once the overall evaluation is completed, EASA, which is the appropriate Community body for performing this evaluation, will if appropriate propose to the Commission draft legislative measures, that the Commission would then carefully consider.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0969/09
WRITTEN QUESTION E-0969/09
Om: Gratis tjenester i forbindelse med lagring af kommunikationsdata
Subject: Services provided free of charge in the context of data retention
Der findes mange operatører af f.eks. gratis e-mail-tjenester og åbne internetadgange.
Many people voluntarily operate charge-free e-mail services and public Internet portals.
Dette er i overensstemmelse med anvendelsesområdet for det indre markeds kompetence, på hvis retsgrundlag direktivet om lagring af kommunikationsdata er udstedt.
This is consistent with the scope of the EU’s internal market powers, which provided the legal basis for the adoption of the directive on data retention.
Set i lyset af at en overtrædelse af forpligtelsen til at lagre kommunikationsdata er forbundet med bødestraf i f.eks. Tyskland, er det vigtigt for udbydere af gratis tjenester, at der skabes retlig klarhed.
Given that in Germany, for example, breaches of the data retention requirement are punishable by the imposition of a fine, legal clarity is important for providers of charge-free services.
Også i Tyskland gælder reglerne om lagring af kommunikationsdata kun for tjenester, der »normalt ydes mod betaling« (§§ 113a, stk. 3, i telekommunikationsloven).
In Germany as well, the data retention requirement applies only to services ‘normally provided for remuneration’ (§§ 113a, 3 of the Telecommunications Law).
Omfatter begrebet »udbydere af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester« i artikel 3, stk. 1, i direktiv 2006/24 efter Kommissionens opfattelse også tjenester, der udbydes uden betaling?
In the Commission’s view, does the term ‘providers of publicly available electronic communications service’, as used in Article 3(1) of Directive 2006/24/EC, also cover services provided free of charge?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0970/09
WRITTEN QUESTION E-0970/09
Om: Afvisning af oversættelse af en svarskrivelse fra den nederlandske statsadvokatur i en bødesag mod en tysk statsborger
Subject: Refusal to translate a reply from the Netherlands public prosecutor's office in the context of administrative fine proceedings against a German national
En tysk statsborger blev af bødemyndighederne i den nederlandske by Venlo idømt en bødestraf på grund af en overtrædelse af færdselsreglerne (parkering i en parkeringsforbudszone).
A fine for a traffic offence (parking in a no-parking zone) was imposed on a German national by the authorities of the Netherlands town of Venlo.
Ejeren af køretøjet gjorde rettidigt indsigelse mod bødepålægget hos statsadvokaturen i Utrecht (Centrale Verwerking, Openbaar Ministerie, Unit Mulder).
Prior to the relevant deadline, the owner of the vehicle lodged an appeal against the decision to impose a fine with the state prosecutor’s office in Utrecht (Centrale Verwerking, Openbaar Ministerie, Unit Mulder).
Statsadvokaturens svarskrivelse med en begrundelse for afvisningen af indsigelsen mod bødepålægget var affattet på nederlandsk.
The reply from the state prosecutor’s office setting out the reasons for rejecting the appeal was forwarded in Dutch.
Ejeren af køretøjet har efterfølgende skriftligt anmodet om en tysk oversættelse af skrivelsen på grund af manglende kendskab til det nederlandske sprog.
Since she does not speak Dutch, the vehicle owner then submitted a written request for the letter to be translated into German.
Er afvisningen af at stille en oversættelse af meddelelsen til rådighed ikke mod EF-traktatens generelle princip om ikkediskrimination?
Does the refusal to translate the decision not represent a breach of the general principle of non-discrimination laid down in the EC Treaty?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0971/09
WRITTEN QUESTION E-0971/09
Om: Virkningen af SIS II's fiasko
Subject: Implications of the failure of SIS II