natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det ser ud til, at de i forbindelse med befrielsen af minkfarmene også slap eksemplarer af den europæiske mink fri, og den er i fare for udryddelse i henhold til det nationale katalog over truede arter.
Apparently, the animals released from the sheds included European mink, a species listed in Spain’s National Catalogue of Endangered Species (CNEA) as being at risk of extinction.
I Europa har den europæiske mink i årene 2000-2006 været genstand for flere europæiske Life-programmer i Estland, Catalonien, Álava og La Rioja.
In Europe, the European mink was the focus of various EU‑funded LIFE programmes run between 2000 and 2006 in Estonia, Catalonia, Álava and La Rioja with the aim of building up the European mink population in Europe.
Dyrebeskyttelsesforeningen Libera forkaster brugen af skind og pelsindustrien, da den anser det for at være en grusom forretning, der desuden er unødvendig i vore dage.
The animal protection association Libera is opposed to the use of fur and skins and the fur trade, considering the latter to be a cruel business which is, furthermore, unnecessary nowadays.
Den beklager også dybt, at der anvendes udryddelsestruede arter til fremstilling af alle former for beklædning og tilbehør, formentligt til uhørt høje priser, da man udnytter »eksklusiviteten«.
It also profoundly deplores the fact that species at risk of extinction are used in the manufacturing of clothing or accessories of any kind — most likely bearing an exorbitant price tag on the grounds of their ‘exclusiveness’.
Hvordan er beskyttelsesniveauet for den europæiske mink i dag i EU?
How well protected is the European mink in the EU nowadays?
Kan der, samtidig med at man respekterer legaliteten, opdrættes europæiske mink til kommerciel brug, f.eks. pelsværk?
Can European mink be legally breed for commercial purposes, such as the fur trade?
Er det muligt inden for rammerne af den europæiske lovgivning eller lovgivningen i et givet EU-land, f.eks. Spanien, at opdrætte mink på pelsdyrfarme og overholde de Life-programmer, der er gennemført i de senere år?
Under EU legislation or the national legislation of any EU country, Spain’s in this case, is it possible for mink to be bred in fur sheds and be the subject of the LIFE conservation programmes of recent years?
Mener Kommissionen, at det er i orden at bruge dyr, der i henhold til det nationale katalog over truede arter er truet af udryddelse, til pelsværk?
Does the Commission consider it right that animals listed in the CNEA catalogue as being at risk of extinction are used in the fur trade?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0492/10
WRITTEN QUESTION E-0492/10
(22. februar 2010)
(16 February 2010)
Om: De decentraliserede agenturers repræsentation i Bruxelles
Subject: Representation of the decentralised agencies in Brussels
Hvilke agenturer har en repræsentation eller et kontor i Bruxelles?
Which agencies have a representation or an office in Brussels?
Hvilket retsgrundlag er disse lobbyinstitutioner baseret på?
What is the legal basis for these lobbying arrangements?
Hvor mange medarbejdere arbejder på disse kontorer, og hvilke aktivitetsområder arbejder de inden for?
How many people are employed in these offices and what tasks do they perform?
Hvad er agenturrepræsentationernes hovedarbejdsområder i Bruxelles?
What are the main tasks performed by the agency representations in Brussels?
Hvor store er de årlige udgifter i alt?
How high are the total annual costs?
Hvor store er de årlige udgifter pr. agentur?
How high are the annual costs per agency?
Hvornår blev de enkelte repræsentationer oprettet?
When were the individual representations established?
Hvordan har de samlede udgifter udviklet sig siden da?
How has the total cost changed since then?
Hvilke chancer ser Kommissionen for at udnytte synergier?
In the Commission's view, what synergies could be achieved by means of cooperation between the agencies?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0493/10
WRITTEN QUESTION E-0493/10
Om: Små og mellemstore virksomheders adgang til offentlige kontrakter
Subject: Access of SMEs to public procurement contracts
USA, Canada, Sydkorea og Japan og parterne i den plurilaterale aftale om offentlige kontrakter inden for rammerne af Verdenshandelsorganisationen har allerede draget omsorg for, at de små og mellemstore virksomheder kan få privilegeret adgang til markedet for offentlige kontrakter.
The USA, Canada, South Korea and Japan, contracting parties to the Plurilateral Agreement on Government Procurement within the World Trade Organisation, have already ensured preferential access for SMEs to the public procurement market.
Mærkværdigvis har EU dog endnu ikke gjort det samme.
Oddly, however, the EU has not — yet — done so.
I mange tilfælde er behandlingen af små og mellemstore virksomheder endog ikke kun uprivilegeret, men deres adgang på lige vilkår hindres af mange forhindringer, såsom alt for store administrationsomkostninger, utilstrækkelig information om licitationer og mangelfulde tidsfrist til fremsættelse af tilbud.
In many cases, in fact, SMEs are not only not given preferential treatment but also face numerous obstacles which hamper their access to the market on equal terms, such as excessive administrative costs, inadequate information about calls for tender and lack of time to submit bids.
Agter Kommissionen at kræve en undtagelsesbestemmelse magen til den, som dens ovennævnte parter har opnået, og som skal tillade EU at sikre særbehandling af de europæiske små og mellemstore virksomheder ved indgåelsen af offentlige kontrakter?
Will the Commission request an exemption clause, similar to that attained by its partners above, which will enable the EU to ensure that European SMEs receive special treatment during the process of awarding public procurement contracts?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0494/10
WRITTEN QUESTION E-0494/10
Om: Adgang til markedet for offentlige kontrakter på tværs af grænserne
Subject: Cross-border access to public procurement markets
I de udviklede lande udgør de offentlige kontrakter ca. 15-20 % af BNP.
In the developed countries, public procurement contracts account for 15-20 % of GDP.
I Verdenshandelsorganisationen (WTO) gælder den plurilaterale aftale om offentlige kontrakter.
Under the World Trade Organisation (WTO), there is a Plurilateral Agreement on Government Procurement in operation.
Omtalte aftale forpligter ikke alle WTO's medlemsstater, men kun dem, der har underskrevet den (ca. en tredjeldel af WTO's medlemsstater).
This agreement is not binding on all the WTO Member States but only on those which have signed it (approximately 1/3 thereof).
Eftersom aftalen om offentlige kontrakters begrænsede geografiske anvendelsesområde ikke kun har forbindelse med de ikkedeltagende staters økonomiske afvejninger, men også med omgåelse af konkurrencereglerne og ugennemsigtighed på dette vigtige område, bedes Kommissionen oplyse mig om følgende: 1.
Given that the limited territorial scope of the Agreement on Government Procurement is a product not only of financial considerations on the part of the non-signatory States but also of circumvention of competition rules and lack of transparency in this important sector, will the Commission answer the following questions?
Råder den over statistiske oplysninger om europæiske virksomheders adgang til markedet for offentlige kontrakter i tredjelande og vice versa?
Does it have statistics on the access of European enterprises to third countries' public procurement markets and vice versa?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0495/10
WRITTEN QUESTION E-0495/10
Om: EU's regler om offentlige indkøb
Subject: EU public procurement rules
Mange indbyggere i London får i øjeblikket Det Forenede Kongeriges nationale mindsteløn, selv om leveomkostningerne er særligt høje i hovedstaden.
Currently, in London many people earn the UK national minimum wage, despite having higher costs living in the capital.
Mange af Londons offentlige myndigheder betaler deres ansatte det, der går under betegnelsen »leveomkostningsløn for London« — en markant højere timeløn, som er baseret på leveomkostningerne i London.
Many public authorities in London pay their workers what is known as the ‘London living wage’, which is a significantly higher hourly rate based on living costs in London.
Nogle lokale myndigheder i London hævder, at EU's regler om offentlige indkøb kan forhindre offentlige myndigheder i at stille krav om, at uafhængige kontrahenter, som arbejder på offentlige kontrakter, betaler leveomkostningslønnen for London.
Some local authorities in London are claiming that EU public procurement rules could prevent public authorities from demanding from third party contractors, operating on public contracts, that they pay the London living wage.
Kan Kommissionen præcisere, om EU's regler om offentlige indkøb kan få betydning for Londons offentlige myndigheders mulighed for at indføre en højere timeløn til arbejdstagere i uafhængige organisationer, som arbejder på offentlige kontrakter?
Could the Commission clarify if EU public procurement rules could impact upon public authorities in London introducing a higher rate for workers in third party organisations on public contracts?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0496/10
WRITTEN QUESTION E-0496/10
Om: Ansvarlighed i forbindelse med brugen af EU-støtte til palæstinenserne
Subject: Accountability in the use of EU funding to Palestinians
EU er p.t. den multinationale donor, der yder det største økonomiske bidrag til Den Palæstinensiske Myndighed.
The EU is currently the largest multinational donor to the Palestinian Authority.
Den 19. januar underskrev den palæstinensiske premierminister og en repræsentant for Kommissionen en aftale om at yde et bidrag på 158,5 mio. euro til Den Palæstinensiske Myndigheds faste udgifter for 2010.
On 19 January the Palestinian Prime Minister and a representative of the Commission signed an agreement to pay EUR 158.5 million in support of the Palestinian Authority's recurrent expenditure for 2010.
I december udtalte den palæstinensiske organisation AMAN (koalition for integritet og ansvarlighed), at »korruptionsbekæmpelsen er spredt inden for Den Palæstinensiske Myndighed, da der ikke findes en specialiseret institution til korruptionsbekæmpelse inden for myndighedens rammer trods tilstedeværelsen af en offentlig anklager, sikkerhedstjeneste og politistyrke«.
Last December, the Palestinian organisation AMAN (Coalition for Integrity and Accountability) stated that: ‘the issue of fighting corruption is scattered within the Palestinian National Authority as there is no specialised institution within the framework of the authority for this purpose despite the existence of a public prosecutor, security services and a police force’.
Organisationen tilføjer, at »korruptionsundersøgelser synes at gå i sig selv, når de involverer magthavere, hvilket gør, at mange sager går tabt«.
In addition, ‘investigations dealing with corruption seem to disappear when it comes to individuals in power; hence many cases are lost in this regard’.
Vil Kommissionen sikre, at korruptionssager, der involverer palæstinensiske embedsmænd, ikke vil være en hindring for, at EU-støtten anvendes korrekt?
Will the Commission ensure that corruption cases involving Palestinian officials will not affect the proper use of EU funding?
Hvilke initiativer vil Kommissionen tage med henblik på at retsforfølge Den Palæstinensiske Myndigheds misbrug af EU-støtte?
What initiatives will the Commission undertake in order to prosecute misuse of EU funding by the Palestinian Authority?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0497/10
WRITTEN QUESTION E-0497/10
Om: Gennemsigtighed og korruptionsniveauet i Den Palæstinensiske Myndighed
Subject: Transparency and level of corruption in the Palestinian Authority
Ifølge det uafhængige overvågningsorgan Transparency International var Den Palæstinensiske Myndighed i 2005 nr. 108 ud af 159 lande i det internationale indeks for iagttaget korruption.
According to the independent monitoring organisation Transparency International, in 2005 the Palestinian Authority was ranked 108th in the international corruption perception index out of the 159 countries listed.
Siden 2006 har Den Palæstinensiske Myndighed været udelukket fra dette indeks.
Since 2006 the Palestinian Authority has been excluded from this index.
I 2005 bevilligede Det Europæiske Fællesskab 280 mio. euro til Den Palæstinensiske Myndighed, og støtten er blevet øget betragteligt hvert følgende år.
In 2005, the European Community committed EUR 280 million to the Palestinian Authority and in each subsequent year, funding amounts have increased significantly.
Hvordan vil Kommissionen sikre sig, at EU-støtten anvendes korrekt, i lyset af at Den Palæstinensiske Myndighed ikke er berettiget til at tilslutte sig FN-konventionen mod korruption, og når der er mangel på oplysninger fra internationale organer om korruptionsniveauet?
Considering the fact that the Palestinian Authority is not eligible to sign up to the UN Convention against Corruption, how will the Commission make sure that EU aid is properly spent, given the paucity of information available from international bodies regarding the level of corruption?
Vil Kommissionen overveje at indstille betalingerne, indtil et relevant internationalt organ har foretaget en grundig undersøgelse af, om Den Palæstinensiske Myndighed har begået forsømmelser?
Will the Commission consider suspending payments until the Palestinian Authority is scrutinised for oversights by a relevant international agency?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0498/10
WRITTEN QUESTION E-0498/10
Om: Videnskabelig konsensus om den globale opvarmning
Subject: Scientific consensus on global warming
Jeg henviser til Dimas' svar for Kommissionen af 18. januar 2010 ( E-5769/09 ).
I refer to Mr Dimas’ reply on behalf of the Commission of 18.1.10 (E‑5769/09).
Han anfører, at der er meget stærk videnskabelig konsensus om, at klimaændringerne primært er menneskeskabte.
He states that there is a ‘very strong international scientific consensus that climate change is largely man-made’.
Han henviser derefter til konklusioner fra hundredvis af videnskabelige eksperter og anfører senere, at Kommissionen ikke deler den holdning, at menneskeskabte klimaændringer er en omstridt teori.
He then refers to the conclusions of hundreds of scientific experts and later states that the ‘Commission does not share the view that man-made climate change would be a contested theory’.
Hvordan forklarer Kommissionen således, at flere tusinde forskere bestrider Kommissionens udokumenterede teorier om global opvarmning?
How, therefore, does the Commission explain the presence of thousands of scientists who dispute the Commission's unproven global warming theories?
Der er rent faktisk flere forskere, som sætter spørgsmålstegn ved teorien, end der er forskere, som tror på teorien.
Indeed, there are more scientists who question the theory than there are scientists who believe the theory.
Nedenstående andragende er blot et eksempel på en kampagne, som over 31 000 amerikanske forskere indtil videre har underskrevet.
The petition beneath is merely an example of one campaign, which has so far been signed by over 31 000 US scientists.
»Vi opfordrer USA's regering til at forkaste den aftale om global opvarmning, som blev underskrevet i Kyoto i Japan i december 1997, og andre lignende forslag.
‘We urge the United States Government to reject the global warming agreement that was written in Kyoto, Japan in December, 1997, and any other similar proposals.
De foreslåede grænser for drivhusgasser vil skade miljøet, hindre videnskabelig og teknologisk udvikling og skade menneskers sundhed og velfærd.
The proposed limits on greenhouse gases would harm the environment, hinder the advance of science and technology, and damage the health and welfare of mankind.
Der findes ingen overbevisende videnskabelige beviser for, at menneskets udledning af kuldioxid, metan eller andre drivhusgasser medfører eller i den nærmeste fremtid vil medføre katastrofal opvarmning af jordens atmosfære og ødelæggelse af jordens klima.
There is no convincing scientific evidence that human release of carbon dioxide, methane, or other greenhouse gases is causing or will, in the foreseeable future, cause catastrophic heating of the Earth's atmosphere and disruption of the Earth's climate.
Endvidere er der betydelige videnskabelige beviser for, at øget atmosfærisk kuldioxid medfører mange positive virkninger for jordens naturlige plante- og dyremiljø«.
Moreover, there is substantial scientific evidence that increases in atmospheric carbon dioxide produce many beneficial effects upon the natural plant and animal environments of the Earth.’
Så hvordan kan Kommissionen sige, at dens teorier bag global opvarmning ikke bestrides, medmindre den bevidst forsøger at føre folk bag lyset?
So, how can the Commission state that its theories behind global warming are not contested, unless it is deliberately endeavouring to deceive?
Mener Kommissionen ikke, at det ville være passende at engagere »nægterne« i den offentlige debat for at skabe gennemsigtighed og fremlægge sagen for en stadig mere skeptisk befolkning?
Does the Commission not consider it would be appropriate to engage the ‘deniers’ in public debate, for the purpose of transparency and to prove its case to an increasingly sceptical public?
Mener Kommissionen, at den bør samarbejde med de, der støtter teorien om global opvarmning, hvis svigagtige adfærd og bevidste vildledende oplysninger har undermineret teorien bag menneskeskabt global opvarmning?
Does the Commission believe it should collaborate with the global warming theorists, whose fraudulent conduct and deliberate misrepresentations have undermined the thesis behind AGW?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0499/10
WRITTEN QUESTION E-0499/10
Om: Handelsaftalen med Canada
Subject: Trade agreement Canada
Er der nogen planer eller forslag om at revidere, modificere eller på anden måde ændre de eksisterende handelsaftaler mellem Canada og EU, eller gør man sig nogen overvejelser i den retning?
Are there any plans, proposals or is it under consideration to revise, modify or otherwise alter the existing trade agreements between Canada and the EU?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0500/10
WRITTEN QUESTION E-0500/10
Om: Handelsaftalen med Chile
Subject: Trade agreement Chile
Er der nogen planer eller forslag om at revidere, modificere eller på anden måde ændre de eksisterende handelsaftaler mellem Chile og EU, eller gør man sig nogen overvejelser i den retning?
Are there any plans, proposals or is it under consideration to revise, modify or otherwise alter the existing trade agreements between Chile and the EU?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0501/10
WRITTEN QUESTION E-0501/10
Om: Handelsaftalen med Belarus
Subject: Trade agreement Belarus
Er der nogen planer eller forslag om at revidere, modificere eller på anden måde ændre de eksisterende handelsaftaler mellem Belarus og EU, eller gør man sig nogen overvejelser i den retning?
Are there any plans, proposals or is it under consideration to revise, modify or otherwise alter the existing trade agreements between Belarus and the EU?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0502/10
WRITTEN QUESTION E-0502/10
Om: Handelsaftalen med Cambodja
Subject: Trade agreement Cambodia
Er der nogen planer eller forslag om at revidere, modificere eller på anden måde ændre de eksisterende handelsaftaler mellem Cambodja og EU, eller gør man sig nogen overvejelser i den retning?
Are there any plans, proposals or is it under consideration to revise, modify or otherwise alter the existing trade agreements between Cambodia and the EU?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0503/10
WRITTEN QUESTION E-0503/10
Om: Handelsaftalen med Cameroun
Subject: Trade agreement Cameroon
Er der nogen planer eller forslag om at revidere, modificere eller på anden måde ændre de eksisterende handelsaftaler mellem Cameroun og EU, eller gør man sig nogen overvejelser i den retning?
Are there any plans, proposals or is it under consideration to revise, modify or otherwise alter the existing trade agreements between Cameroon and the EU?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0504/10
WRITTEN QUESTION E-0504/10
Om: Handelsaftalen med Den Demokratiske Republik Congo
Subject: Trade agreement Democratic Republic of Congo
Er der nogen planer eller forslag om at revidere, modificere eller på anden måde ændre de eksisterende handelsaftaler mellem Den Demokratiske Republik Congo og EU, eller gør man sig nogen overvejelser i den retning?
Are there any plans, proposals or is it under consideration to revise, modify or otherwise alter the existing trade agreements between the Democratic Republic of Congo and the EU?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0505/10
WRITTEN QUESTION E-0505/10
Om: Handelsaftalen med Costa Rica
Subject: Trade agreement Costa Rica
Er der nogen planer eller forslag om at revidere, modificere eller på anden måde ændre de eksisterende handelsaftaler mellem Costa Rica og EU, eller gør man sig nogen overvejelser i den retning?
Are there any plans, proposals or is it under consideration to revise, modify or otherwise alter the existing trade agreements between Costa Rica and the EU?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0506/10
WRITTEN QUESTION E-0506/10
Om: Handelsaftalen med Kina
Subject: Trade agreement China
Er der nogen planer eller forslag om at revidere, modificere eller på anden måde ændre de eksisterende handelsaftaler mellem Kina og EU, eller gør man sig nogen overvejelser i den retning?
Are there any plans, proposals or is it under consideration to revise, modify or otherwise alter the existing trade agreements between China and the EU?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0507/10
WRITTEN QUESTION E-0507/10
Om: Handelsaftalen med Bolivia
Subject: Trade agreement Bolivia
Er der nogen planer eller forslag om at revidere, modificere eller på anden måde ændre de eksisterende handelsaftaler mellem Bolivia og EU, eller gør man sig nogen overvejelser i den retning?
Are there any plans, proposals or is it under consideration to revise, modify or otherwise alter the existing trade agreements between Bolivia and the EU?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0508/10
WRITTEN QUESTION E-0508/10
Om: Handelsaftalen med Côte d'Ivoire
Subject: Trade agreement Côte d'Ivoire
Er der nogen planer eller forslag om at revidere, modificere eller på anden måde ændre de eksisterende handelsaftaler mellem Côte d'Ivoire og EU, eller gør man sig nogen overvejelser i den retning?
Are there any plans, proposals or is it under consideration to revise, modify or otherwise alter the existing trade agreements between the Côte d'Ivoire and the EU?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0509/10
WRITTEN QUESTION E-0509/10
Om: E-grænser: britisk styrkelse af grænsekontrollen
Subject: e-Borders: tighter UK border controls
Det britiske parlament vedtog i marts 2006 en ordning kaldet »e-grænser« til styrkelse af grænsekontrollen, der forventes at blive iværksat inden længe.
In March 2006 the British Parliament adopted a raft of measures to tighten up border controls called ‘e-Borders’ which are due to be introduced shortly.
Denne ordning forpligter transportvirksomhederne til at overdrage en lang række personoplysninger, der vedrører rejsende og besætningsmedlemmer på vej til Det Forenede Kongerige, til de britiske myndigheder og særligt til United Kingdom Borders Agency (UKBA).
Under these arrangements transport operators will be obliged to supply the UK authorities, in particular the United Kingdom Borders Agency (UKBA), with a large volume of personal data concerning travellers and crew members travelling to the United Kingdom.
Særligt melder der sig mange spørgsmål om relevansen af de oplysninger, der overdrages på denne måde, om hvordan de anvendes i forbindelse med især personprofilering, om hvor længe oplysningerne skal opbevares, eller endog om de personlige rettigheder overholdes.
A large number of questions arise concerning in particular the relevance of the data transferred in this way, the use made of this data, in particular for personal profiling, the length of time the data may be retained and respect for individual rights.