natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På baggrund heraf bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: 1.
In view of the above, can the Commission state: 1.
Hvilken EU-støtte kan stilles til rådighed for at støtte udarbejdelsen af en opgørelse over situationen i muslingefiskerisektoren i Ria Formosa — herunder et opdateret register over de eksisterende muslingefarme, personer, der arbejder i faget, og produktionsmængder pr. år — der analyserer de vigtigste problemer og begrænsninger i sektoren med henblik på at løse disse? 2.
what Community support could be mobilised for a survey of the state of the shellfish sector in the Ria Formosa area — including an up-to-date register of shellfish farms, persons employed and annual production volumes — with a view to examining the main problems and constraints affecting the sector and seeking solutions; 2.
Hvilken EU-støtte kan anvendes til at støtte en certificering og oprindelsesbetegnelse for tæppemuslingerne fra Ria Formosa ( Ruditapes decussata ), der vil kunne øge påskønnelsen af disse og differentiere dem kvalitetsmæssigt i forhold til muslinger fra tredjelande? 3.
what means of Community support could be utilised to secure certification and designation of origin status for the Ria Formosa carpet-shell clam ( Ruditapes decussatus ), with a view to promoting this product's image and differentiating it from other, third-country clam species; 3.
Hvilke foranstaltninger til bekæmpelse af de parallelle markeder kan der iværksættes for at beskytte produkternes sundhed og folkesundheden samt for at fremme en stigning af priserne i det første salgsled?
what measures could be activated to counter the black market, so as to safeguard product health and public health and encourage higher prices at the initial point of sale?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1993/10
WRITTEN QUESTION E-1993/10
Om: Støtte til certificering af kulmuler i Beirinha
Subject: Support for certification of hake from Beirinha (Portugal)
I Olhão kommune (i Algarveområdet, Portugal) har det lokale fiskeri langs kysten og det ikkeindustrielle fiskeri altid udgjort en vigtig socioøkonomisk aktivitet, der har en afgørende indvirkning på struktureringen af de lokale samfund.
In the municipality of Olhão, in the Algarve region of Portugal, small-scale coastal fishing has always been an important socioeconomic activity with a major impact on the local community structures.
I Beirinhaområdet ud for Olhão er fiskeriet efter den europæiske kulmule af stor betydning.
In the area of Beirinha on the Olhão coast, the European hake fishery is of major importance.
Det drejer sig om en fisk af høj kvalitet til forbrug i frisk tilstand, der fanges ved hjælp af en selektiv teknik —»bundsat langline« — der derfor er mere miljømæssigt bæredygtig.
This is a high-quality species to be eaten fresh; it is caught by means of a selective and therefore more environment-friendly technique known as ‘bottom-set longlining’.
Certificeringen af kulmuler fra Beirinha, som de lokale fiskersamfund længe har ønsket sig med henblik på at øge påskønnelsen af disse og differentiere dem kvalitetsmæssigt, ville kunne bidrage til at øge fiskernes indkomst.
The certification of Beirinha hake with a view to promoting this product and differentiating it in terms of quality could contribute to greater financial rewards for the fishermen's efforts, and is a long-standing demand of the local fishing communities.
Hvilke EU-midler kan anvendes til støtte af certificering og oprindelsesbetegnelse for kulmuler i Beirinha? 2.
what Community support could be mobilised in support of certification and designation of origin status for Beirinha hake; 2.
Hvilke øvrige foranstaltninger påtænker Kommissionen at træffe for at støtte kystsamfundene, der er afhængige af det lokale fiskeri langs kysten og det ikkeindustrielle fiskeri?
what other measures it will adopt in support of the coastal communities which depend on small-scale and traditional coastal fishing?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1994/10
WRITTEN QUESTION E-1994/10
Om: Kriterier for ændret klassificering af »ugunstigt stillede områder«
Subject: Criteria for the reclassification of ‘less favoured areas’
I svaret på forespørgsel E‑0117/10 om EU's forslag om ændret klassificering af ugunstigt stillede områder anfører Kommissionen, at »undersøgelserne udført af Det Fælles Forskningscenter resulterede i et forslag om fælles kriterier for jord og klima, der ville kunne hjælpe med at afgrænse de områder, der er præget af naturbetingede ulemper (med undtagelse af bjergområder).
In reply to Written Question E‑0117/10, on the EU proposal for reclassifying less favoured areas, the Commission stated that ‘Research activities carried out by the Joint Research Centre [had] led to a proposal of common soil and climate criteria (sic) which could support such delimitation of areas with natural handicaps (other than mountain areas).
Disse kriterier er baseret på videnskabeligt velunderbyggede oplysninger og er understøttet af en stor mængde bevismateriale, og de afprøves på nuværende tidspunkt af medlemsstaterne.
These criteria … [were] based on sound science and backed by a large body of evidence, and they … [were] currently [being] tested by Member States.
Resultaterne af disse simuleringer bliver jævnligt forelagt for Kommissionen«.
Results of these simulations [were] being submitted to the Commission’.
Hvordan har de kompetente portugisiske offentlige F&U‑institutioner, navnlig statens laboratorier, deltaget i udarbejdelsen af omtalte forslag til kriterier?
Did the appropriate Portuguese public R&D institutes, and in particular state laboratories, play any role — and, if so, of what kind — when the proposal specifying the criteria was being drawn up?
Hvordan afprøves kriterierne af medlemsstaterne, og hvilke simuleringsresultater foreligger der til dato for Portugal?
How are the criteria being tested by Member States, and, as regards the simulations, what results are available so far where Portugal is concerned?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1995/10
WRITTEN QUESTION E-1995/10
Om: AIDESEP's projekter i den peruanske del af Amazonas regnskov
Subject: AIDESEP projects in the Peruvian Amazon
I marts 2009 blev projektet »Gestion Territorial Indígena y Servicios Ecossistémicos« (GTISE) fra den indianske organisation Asociation Interetnica de Desarrollo de la Selva Peruana (AIDESEP), der repræsenterer 1 350 lokalsamfund, udvalgt af EU med henblik på at fremme økosystemernes serviceydelser på 2 mio. hektar af Amazonas regnskov.
In March 2009, a project of the Interethnic Association for the Development of the Peruvian Rain Forest (AIDESEP), which brings together 1 350 local communities, called ‘Indigenous Territorial Management and Ecosystem Services’ (GTISE), was selected by the EU with a view to promoting ecosystem services over an area of two million hectares in the Amazon.
AIDESEP har sendt al dokumentation, der ønskes af Kommissionens repræsentation i Peru, og projektet skulle ifølge oplysninger fra AIDESEP allerede have været påbegyndt, men Kommissionen har indtil videre ikke indgået en aftale om omtalte projekt.
The AIDESEP has forwarded all the documentation requested by the Commission's representation in Peru, but, although, according to the association, the project should already have been launched, the Commission has yet to formalise it with the signing of a contract.
I lyset af vigtigheden af projektet for regionen og de involverede oprindelige folk bedes Kommissionen oplyse følgende: 1.
Given the importance of this project for the region and the indigenous communities concerned, can the Commission explain: 1.
Hvad er årsagen til, at der endnu ikke er blevet indgået en aftale om projektet? 2.
why the project has not yet been formalised; 2.
Hvornår forventes det, at der bliver indgået en aftale om projektet, og hvornår forventes den at træde i kraft?
when a contract will be signed so that the project can enter into force?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1997/10
WRITTEN QUESTION E-1997/10
Om: Supplerende spørgsmål til svar E‑0524/10: kvantificering af »store investeringer«
Subject: Follow-up question to the reply to Question E‑0524/10: quantifying ‘massive investments’
I sit svar E‑0524/10 bekræfter Kommissionen, at »Kommissionen ikke har modtaget nogen former for specifik information vedrørende omkostninger til tilpasning af den spanske sporvidde til den »europæiske« sporvidde for Middelhavskorridoren«.
In its reply to Question E‑0524/10 the Commission states that it has ‘not received any specific information as regards the cost of adapting the Spanish gauge to the “European” gauge for the Mediterranean corridor’.
Den nye højhastighedslinje (AVE) mellem Tarragona, Barcelona, Girona og Perpignan vil frigive megen passagertrafik fra de allerede eksisterende konventionelle linjer.
The new AVE high-speed rail line linking Tarragona, Barcelona, Girona and Perpignan will free up a great deal of passenger traffic from the existing conventional rail lines.
I den udstrækning, at der til projektet til middelhavskorridoren FERRMED, for så vidt angår Katalonien, kan anvendes mange strækninger fra de allerede eksisterende toglinjer, og at der derfor kun vil skulle installeres en tredje skinne for at forene trafik med international sporvidde med den iberiske sporvidde, mener Kommissionen så stadig, at det vil kræve »store investeringer«?
Since the Ferrmed Mediterranean corridor project will be able to make use of many sections of currently existing track in Catalonia — all that would need to be done is to add a third rail to ensure compatibility with ‘European gauge’ and enable international trains to run on the network —, does the Commission still believe that this would require ‘massive investments’?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1998/10
WRITTEN QUESTION E-1998/10
Om: Supplerende spørgsmål til svar E‑0524/10 om omkostninger til tilpasning af den spanske sporvidde til den »europæiske« sporvidde for Middelhavskorridoren
Subject: Follow-up question to the reply to Question E‑0524/10: Cost of adapting the Spanish gauge to the ‘European’ gauge for the Mediterranean corridor
I sit svar E‑0524/10 om omkostninger til tilpasning af den spanske sporvidde til den »europæiske« sporvidde for Middelhavskorridoren og sammenlignet med omkostningerne til konstruktion af en tunnel til langdistancetransport i forbindelse med prioriteret projekt 16 bekræfter Kommissionen, at »den ikke har modtaget nogen former for specifik information vedrørende omkostninger til tilpasning af den spanske sporvidde til den »europæiske« sporvidde for Middelhavskorridoren«.
In its reply to Question E‑0524/10 on the cost of adapting the Spanish gauge to the ‘European’ gauge for the Mediterranean corridor, compared with the cost of building the long-distance tunnel associated with Priority Project 16, the Commission states that it has ‘not received any specific information as regards the cost of adapting the Spanish gauge to the “European” gauge for the Mediterranean corridor’.
Kommissionen anerkender dog samtidig, at: »gennemførelse af en fuldt ud interoperabel middelhavskorridor er omfattet af de prioriterede projekter (PP) 3 og 19«.
The Commission did however recognise that ‘the implementation of a fully interoperable Mediterranean corridor … is foreseen by Priority Projects (PP) Nos 3 and 19’.
I forbindelse med den omfattende revision af RET‑T-politikkerne med det primære formål at definere et fremtidigt basisnet for RET‑T, hvor der gennemføres »[…] en rationel og gennemsigtig metode til strategisk planlægning […]«kan jeg forestille mig, at Kommissionen allerede har bevilget og gennemført omfattende undersøgelser af middelhavskorridorens makroøkonomiske indvirkning samt indvirkningen fra alle andre nye projekter under overvejelse med henblik på at kunne fastslå, hvilke konkrete forslag der er mest egnede til at maksimere effektiviteten og effekten af det pågældende net til jernbanetransport af varer i forhold til økonomisk vækst.
In the context of the thorough review of TEN-T policy, with a focus on identifying a future TEN-T core network, by means of a ‘rational, transparent strategical planning methodology’, I would imagine that the Commission has already planned and carried out exhaustive macroeconomic impact studies of the Mediterranean corridor, as it does for all new projects under consideration, so as to ascertain the proposals most likely to maximise the efficiency and effectiveness of this goods transport network and thereby boost economic growth.
Kan Kommissionen i lyset af ovenstående sende og fremlægge resultaterne af disse undersøgelser samt den anvendte metode for os?
In view of the above, could the Commission present the results of such studies and the methodology used to carry them out?
Hvis Kommissionen ikke har gennemført disse makroøkonomiske undersøgelser, hvornår påtænker Kommissionen så at gennemføre disse?
If the Commission has not carried out any macroeconomic studies, when does it intend to do so?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1999/10
WRITTEN QUESTION E-1999/10
Om: Frihandelsaftaler med tredjelande, herunder den seneste aftale med Sydkorea
Subject: Free trade agreements with third countries such as the recent agreement with South Korea
Lissabontraktaten henviser flere gange til EU som en social markedsøkonomi.
The Lisbon treaty frequently refers to the EU as a ‘social market economy’.
De nye økonomiske genopretningsstrategier er dermed baseret på den konkurrenceevne, der kendetegner varer og tjenesteydelser produceret i EU, og som er produceret i henhold til værdier og bestemmelser, der overholder de europæiske arbejdstageres rettigheder: fagforeningsfrihed, mindsteløn, strejkeret, beskyttelse og dækning i forbindelse med arbejdsulykker, offentlige pensionsordninger etc.
Indeed, all economic stimulus strategies are based on the competitiveness of EU goods and services, which are produced in a manner in accordance with a set of rules and values which ensure respect for workers’ rights: the freedom to join a union, a minimum wage, the right to strike, protection and cover against workplace accidents, public retirement pension plans, etc.
Ifølge de førende producenter i Europa kan udbredelsen af frihandelsaftaler med tredjelande, herunder den seneste aftale med Sydkorea, især skade den europæiske bilindustri.
The numerous free trade agreements the EU has concluded with third countries, such as the recent agreement with South Korea, could, according to Europe’s leading car manufacturers, have severe consequences for the continent’s automobile industry.
I Sydkorea findes ingen fagforeningsfrihed eller strejkeret, og ifølge europæiske fagforeninger er mange fagforeningsledere i Sydkorea blevet overfaldet eller dræbt.
South Korean workers do not have the right to join unions or go on strike and, as European trade unions have pointed out, many South Korean trade union leaders have been brutalised or even murdered.
Mener Rådet ikke, at de manglende minimumsbestemmelser for arbejdsvilkår og sociale forhold i frihandelsaftalerne med tredjelande på lang sigt kan skade EU's sociale markedsøkonomi?
Does the Council not think that stipulations on minimum social and labour conditions are lacking from free trade agreements with third countries, which could jeopardise the EU’s social market economy over the long term?
Bør det ikke være muligt at kræve, at de pågældende tredjelande indfører minimumsbestemmelser for arbejdsvilkår og sociale forhold som en integreret del af fair trade-ordningen?
Should these third countries not be required to impose minimum social and labour conditions as an integral part of fair trade?
Rådet bemærkede i sine konklusioner om Kommissionens meddelelse af 13. november 2006 med titlen »Det globale Europa — i konkurrencen på verdensmarkedet, at handelspolitik kan yde et markant bidrag til både vækst og beskæftigelse og derfor må betragtes som et væsentligt element i en europæisk konkurrenceevnepolitik.
The Council, in its conclusions following the Commission's Communication of 13 November 2006, ‘Global Europe: Competing in the World’, stated that trade policy can make a significant contribution to growth and jobs, and must therefore be considered an essential element of a European policy on competitiveness.
« Det bemærkede ligeledes, at aftalerne i forbindelse med de kriterier, som den nye generation af WTO‑forenelige frihandelsaftaler (herunder aftalen med Korea) bør opfylde, » bør være led i en sammenhængende ramme for EU's forbindelser med den enkelte partner, bør omfatte vidtgående liberalisering af tjenesteydelser og investeringer og i særlig grad lægge vægt på fjernelse af ikke‑toldmæssige hindringer og på reguleringsspørgsmål.
It also noted, when referring to the criteria that the new generation of WTO-compatible Free Trade Agreements (FTAs) (including the agreement with Korea) should fulfil, that ‘The agreements, which should be part of a coherent framework of the EU's relations with each partner, should include far-reaching liberalisation of services and investment and should place special emphasis on the elimination of non-tariff barriers and on regulatory issues.
I forbindelse med fastsættelsen af geografiske prioriteter for disse aftaler bør økonomiske betragtninger spille en primær rolle, uanset andre, politiske overvejelser « og tilføjede: »… der vil i forbindelse med alle fremtidige initiativer skulle tages hensyn til udviklingslandenes behov og nye politikkers eventuelle virkninger for dem, især med hensyn til fattige landes adgang til EU‑markeder, bæredygtig og økonomisk udvikling af disse lande og målsætningen om fattigdomsreduktion .
In setting geographical priorities for these agreements, economic considerations should play a primary role, notwithstanding other, political considerations’, and added that ‘… all future initiatives will have to take into account the needs of developing countries and the potential impact of any new policies on them, in particular as concerns poor countries' access to EU markets, sustainable and economic development of these countries, and the goal of poverty reduction.
Vi skal arbejde sammen med vore handelspartnere for at forbedre sociale og miljømæssige standarder «.
We must work together with our trading partners to improve social and environmental standards’.
For så vidt angår Rådets holdning til forholdet mellem sociale og arbejdsmarkedsmæssige forhold og handel henledes det ærede medlems opmærksomhed på Rådets konklusioner om Kommissionens meddelelse om fremme af grundlæggende arbejdstagerrettigheder, der blev vedtaget den 21. juli 2003 Dok.
Regarding the Council's opinion as to the relationship between social and labour conditions and trade, the Council would draw the Honourable Member's attention to the Council conclusions on the Commission Communication on Promoting Core Labour Standards, adopted on 21 July 2003 11439/1/03 REV 1, p.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2000/10
WRITTEN QUESTION E-2000/10
af Karl-Heinz Florenz (PPE) og Christa Klaß (PPE)
by Karl-Heinz Florenz (PPE) and Christa Klaß (PPE)
Om: Inddragelse af landbruget i en kommende europæisk klimabeskyttelsespolitik
Subject: Inclusion of agriculture in a future EU climate policy
I betænkningen »2050: Fremtiden begynder i dag — henstillinger til EU's fremtidige integrerede politik om klimaændringer« ( P6_TA(2009)0042 ) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at undersøge muligheden for udtrykkeligt at inddrage landbruget i en kommende integreret europæisk klimabeskyttelsespolitik og udarbejde reduktionsmål for drivhusgasemission, herunder metan og nitrogenoxid, fra landbrugssektoren under udnyttelse af alle de allerede eksisterende muligheder.
In its report on ‘2050: The future begins today — Recommendations for the EU's future integrated policy on climate change’ ( P6_TA(2009)0042 ), Parliament called on the Commission to consider, without prejudging the outcome, the explicit inclusion of agriculture in a future integrated European climate policy and the elaboration of reduction targets for the emission of greenhouse gases, including methane and nitrous oxide, from the agriculture sector, exploiting all existing potential.
Samtidig præciserede Europa-Parlamentet, at landbruget udleder drivhusgasser, men samtidig også bidrager positivt til nedbringelsen af drivhusgasemissioner og også lider direkte under de negative virkninger af klimaændringer.
At the same time, Parliament made it clear that although agriculture was an emitter of greenhouse gases it also contributed positively to the reduction of greenhouse gas emissions and suffered directly from the negative effects of climate change.
Under høringen i Miljøudvalget udtalte kommissær Hedegaard flere gange, at landbruget også må bidrage til klimabeskyttelse.
During her hearing in the Committee on the Environment, Commissioner Hedegaard stated several times that agriculture also had to help combat climate change.
Hun henviste til specifikke danske initiativer og forklarede, at man må integrere klimaperspektiver systematisk i en reform af landbruget/landbrugspolitikken.
She referred to specific Danish initiatives and stated that climate considerations should systematically be brought into the reform of agriculture (policy).
Kommissær Hedegaard oplyste, at hun vil stræbe efter et »grønnere landbrug« i tæt samarbejde med Deres kommissærkolleger.
Commissioner Hedegaard indicated that she wanted to promote ‘greener agriculture’ in close cooperation with her fellow Commissioners.
Hvilke initiativer har Kommissionen planer om inden for landbrug/klimabeskyttelse?
What initiatives is the Commission planning in the field of agriculture/climate change?
Er der foretaget en undersøgelse af, hvorvidt det er muligt at inddrage landbruget i en integreret europæisk klimabeskyttelsespolitik?
Has the Commission already examined to what extent it is possible to include agriculture in an integrated EU policy on climate change?
Hvis det ikke er tilfældet: Er der planer om en sådan undersøgelse?
If not, are there plans to do so?
Og hvis ja: Hvornår vil denne undersøgelse være afsluttet?
If so, when will this assessment be completed?
Hvem vil foretage undersøgelsen?
Who will carry it out?
Hvordan vil fremgangsmåden være?
What is the procedure?
Hvordan forløber samarbejdet mellem de kommissærer, som er ansvarlige for henholdsvis miljøet og landbruget?
How will cooperation in this field proceed with the Members of the Commission responsible for the environment and agriculture?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2001/10
WRITTEN QUESTION E-2001/10
Den 7. oktober 2009 indgav jeg en forespørgsel til skriftlig besvarelse om anbringelsen af et tyrkiskcypriotisk flag med gigantiske dimensioner på skråningerne af bjerget Pentadaktylos i den besatte del af Cypern og bad den daværende kommissær for spørgsmål om udvidelse, Olli Rehn, om at svare på en lang række spørgsmål, som jeg også vedlægger Vedlagt forespørgsel til Olli Rehn (Ε-5053/09). .
On 7 October 2009 I submitted a written question concerning the placing of a huge Turkish Cypriot flag on the slopes of Mount Pentadaktylos in the occupied part of Cyprus and asked the then Commissioner for enlargement, Mr Olli Rehn, a series of questions which are attached Attached question to Mr Olli Rehn (E‑5053/09). .
Eftersom det ikke lykkedes den daværende ansvarlige kommissær at give et tydeligt svar (den 27. januar 2010), retter jeg nu de samme spørgsmål til den nye kommissær, Stefan Füle, og beder ham om tydeligt at oplyse mig om, hvad han agter at gøre i sagen.
Given that he failed to provide clear answers (27 January 2010) I address the same questions to the new Commissioner, Mr Štefan Füle and wish to know clearly what he intends to do about this matter.
Det blev illumineret den 28. oktober 2003, på den græske nationaldag.
On 28 October 2003, the Greek national day, the flag was lit up.
Det er designet med det grundlæggende formål at være synligt alle vegne fra.
The principal objective of this flag is that it should be as visible as possible.
I dag dækker det sammen med Kemal Atatürks medfølgende motto »Ne mutlu turkum diyene« (hvilken lykke at kunne sige, at jeg er tyrker) et samlet areal på 200 000 kvadratmeter, og tusindvis af små pærer oplyser det om aftenen.
Today the flag, together with the accompanying slogan by Kemal Ataturk ‘Ne Mutlu Türk`üm Diyene’ (How happy is he who calls himself a Turk), covers an overall area of over 200 000 m 2 and is lit up by thousands of light bulbs at night.