natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I henhold til den spanske forbrugerorganisation UCE's klage til statssekretariatet for telekommunikation og informationssamfundet misbruger flere luftfartsselskaber 807-telefonnumre med særlig takst (overtaksering) i forbindelse med deres kundeservice.
According to a complaint lodged by the Spanish Consumers’ Union (UCE — Unión de Consumidores de España) with the State Secretariat for Telecommunications and the Information Society, a number of airlines are fraudulently using premium-rate ‘807’ phone numbers, which are more expensive to call than standard numbers, for purposes of customer service.
Ifølge klagen anvender bl.a. Ryanair, Vueling og Easyjet nævnte præfiks, der udelukkende er beregnet til erhvervsmæssige aktiviteter, til at besvare opkald fra kunder, der ønsker at afbestille eller ændre en af deres flyrejser.
This complaint states that airlines such as Ryanair, Vueling and Easyjet, amongst others, use this prefix which is exclusively reserved for business activities, to attend to customers wishing to cancel or change flights.
Ved at anvende disse præfikser får selskaberne således en indtægt på 70 % af opkaldsomkostningerne, der ca. ligger på mellem 0,36 og 1,22 euro pr. minut.
Thus, by using these prefixes, the airlines collect 70 % of the cost of calls, which are billed at between around EUR 0.36 and EUR 1.22 per minute.
Det er baggrunden for, at UCE i dag har indgivet en klage om svigagtig brug af disse overtakseringsnumre.
For this reason, the UCE has today submitted a complaint for fraudulent use of premium-rate lines.
F.eks. opkræver Vueling i henhold til oplysningerne på selskabets hjemmeside 0,41 euro/min. for fastnetbrugere og 0,75 euro/min. for mobilnetbrugere i forbindelse med dets kundeservice.
By way of example, according to information on its website, Vueling charges EUR 0.41 per minute for customer service calls from landlines and EUR 0.75 per minute from mobile phones.
Mange af disse opkald, der desuden varer flere minutter, heraf mange, mens man venter, bliver ligeledes faktureret.
Furthermore, many such calls take several minutes and often include a significant time spent ‘on hold’, which the customer also pays for.
Disse virksomheders anvendelse af 807-præfikset er desuden i strid med den kodeks Statssekretariatet for telekommunikation og informationssamfundets resolution af 8. juli 2009 om offentliggørelse af ændring af adfærdskodeks af 23. juli 2004 om ydelse af tjenester med overtaksering. , der er udarbejdet af statssekretariatet for telekommunikation den 8. juli 2009, hvor det fastsættes i afsnit 5.2.3, at det er ulovligt for en virksomhed, der sælger sine produkter på markedet, at anvende et overtakseringsnummer i forbindelse med dens kundeservice.
The use these airlines make of the 807 prefix also runs counter to the code of conduct Resolution of 8 July 2009 of the State Secretariat for Telecommunications and the Information Society publishing the amendment of the code of conduct of 23 July 2004 for the provision of premium-rate services. published by the State Secretariat for Telecommunications on 8 July 2009, which stipulates in Section 5.2.3 that it is illegal for a business that markets products to use premium-rate lines for customer-service purposes.
Endelig vil jeg gerne komme med den vigtige oplysning, at overvågningsudvalgets permanente udvalg, der overvåger disse tjenester, tilbagekaldte 65,7 % af de numre med særlig takst, der blev klaget over i 2008, fordi de ikke overholdt loven.
It should be also be noted that the standing committee of the supervisory body for such services has had removed from service 65.7 % of such lines that were reported in 2008 for breaking the law.
Nærmere bestemt kontrollerede udvalget i alt 267 telefonnumre ud af de i alt 373 numre, der var klaget over, og udvalget foreslog statssekretariatet for telekommunikation og informationssamfundet, at 245 af disse numre blev tilbagekaldt.
Specifically, it ran checks on a total of 267 lines out of 373 that were reported and advised the State Secretariat for Telecommunications and the Information Society to withdraw 245 of them from service.
Hvad mener Kommissionen i lyset af disse oplysninger om nævnte praksis?
In view of the above information, what is the Commission’s view of these practices?
Mener Kommissionen, at det kan være i strid med fællesskabslovgivningen?
Does it consider them to be in breach of EC law?
Vil Kommissionen i bekræftende fald træffe foranstaltninger i den henseende?
If so, what measures has the Commission taken or does the Commission intend to take in this regard?
Hvis dette ikke er tilfældet, mener Kommissionen i så fald, at det vil være hensigtsmæssigt at lovgive på EU-plan for at beskytte forbrugernes rettigheder?
If not, does the Commission not think it would be advisable to introduce legislation at European level on this point to protect consumers’ rights?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5031/09
WRITTEN QUESTION E-5031/09
Om: Tobinskatten og G20
Subject: The Tobin tax and G20
I et interview med avisen El País (den 6. oktober 2009) under IMF's møde i Istanbul blev institutionens vicedirektør, John Lipsky, spurgt, om diskussionen i forbindelse med vedtagelsen af en slags tobinskat på spekulation betød en ny strid mellem Europa og USA, der også modsætter sig at begrænse bonusserne.
In a recent interview given to El País (6.10.2009) during the IMF meeting in Istanbul, the Fund’s First Deputy Managing Director, John Lipsky, was asked whether the debate on introducing a Tobin tax on speculation would spark a new tug-of-war between Europe and the USA, in addition to the disagreement on limiting bonuses.
Tobinskatten blev som bekendt foreslået af bl.a. nobelprismodtageren Joseph Stiglitz, der mener, at en sådan skat vil medvirke til at mindske spekulationen og hjælpe de fattige lande.
It should be noted that this tax was suggested by, amongst others, the Nobel prize-winning economist Joseph Stiglitz, who believes that it could be a useful tool in reducing speculation and helping poor countries.
Joseph Lipsky svarede, at »der er enighed om den generelle idé om, at der bør være en slags grænse for aflønningen af bankdirektører, selv om der er uenighed om detaljerne.
In reply, Mr Lipsky stated the following: ‘There is agreement on the general idea that some form of limit will be placed on bankers’ remuneration, although there may be discrepancies in the details.
Hvad angår en ny skat, har G20 bedt fonden om at iværksætte en undersøgelse af spørgsmålet.
As for a new tax, the G20 has asked the Fund draw up a study on this.
Der er forskellige forslag til, hvordan bankerne kan foranlediges til at betale for de ting, de har forvoldt.
There are various ideas as to how to make banks pay compensation for the results of their actions.
Jeg synes, G20's udtalelser er meget fornuftige, dvs. at der skal indføres en skat for sektoren, en slags obligatorisk forsikring, og det kan være fornuftigt for systemiske foretagender.
What I told the G20 appears sensible to me: we should introduce some kind of tax on the sector, such as a form of mandatory insurance, which could make sense for systemic entities.
Men vi har endnu ikke et endeligt svar«.
But we still do not have a final answer.’
Da han endnu en gang blev spurgt, hvornår man kan forvente et svar, påpegede han, at han tilstræbte at kunne komme med et svar på G20-topmødet i Canada i juni 2010.
When asked again when he could give an answer he replied that he intended to do so at the G20 summit in Canada in June 2010.
Kan Kommissionen således oplyse, i hvilken retning og med hvilke konkrete forslag den arbejder i forbindelse med forberedelsen af det næste G20-møde i Canada, hvad angår indførelsen af en form for tobinskat?
Could the Commission therefore tell us what position it is likely to take on the introduction of such a Tobin-style tax at this next G20 in Canada and what related proposals it is working on in preparation for this summit?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5032/09
WRITTEN QUESTION E-5032/09
af Iratxe García Pérez (S&D)
by Iratxe García Pérez (S-D)
Om: Definition af SMV'er
Subject: Definition of an SME
I fællesskabslovgivningen er midlerne til programmerne om udvikling af landdistrikterne koncentreret omkring SMV'erne, særligt midlerne fra akse 1: Forøgelse af værdien af landbrugs- og skovbrugsprodukter.
Under EU legislation, funding from the Rural Development programmes, especially those under Axis 1: Adding value to agricultural and forestry products, principally benefits SMEs.
Det begrænser, men udelukker ikke, adgangen for de virksomheder, der overstiger den fastsatte størrelse for SMV'er, til disse foranstaltninger (virksomheder som beskæftiger under 250 personer, og som har en årlig omsætning på ikke over 50 mio. euro).
As such, these measures offer little or no financial support to businesses exceeding the prescribed size of an SME (a company with a maximum of 250 employees and a turnover of EUR 50 million or less).
På denne måde udelukkes de landbrugskooperativer, der har fulgt en koncentrationsstrategi for at forbedre deres markedsposition, og hvad værre er, det fratager andre lysten til at fusionere på grund af risikoen for at miste en nødvendig offentlig støtte til udvikling af deres virksomhedsprojekter.
This policy thus excludes farming cooperatives that have followed a strategy of consolidation to improve their market positioning and, more seriously, discourages mergers between smaller cooperatives for fear of losing public funding necessary for the development of their business.
Da vejen til at forbedre den europæiske landbrugsproduktions konkurrenceevne går via koncentration og organisation af fødevareudbuddet, og da landbrugs- og fødevarekooperativerne udgøres af summen af deres medlemmers bedrifter, der for flertallets vedkommende er mikrovirksomheder, lyder spørgsmålet:
In view of the facts that increasing the competitiveness of agriculture in the EU is dependent on the consolidation and better organisation of the food supply and that farming cooperatives consist of groupings of their members’ farms, which are mostly micro-businesses:
Har Kommissionen vurderet muligheden for at undtage landbrugs- og fødevarekooperativerne fra de kvantitative begrænsninger, der er fastsat i definitionen af SMV'er i henstilling 2003/361 EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36. ?
Has the Commission assessed the possibility of exempting farming cooperatives from the size limits for SMEs laid down in Recommendation 2003/361/EC OJ L 124, 20.5.2003, p.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5033/09
WRITTEN QUESTION E-5033/09
Om: Status for kontrol- og forvaltningssystemerne vedrørende strukturfondene i Spanien
Subject: The management and control system for Structural Funds in Spain
Kommissionen forelagde i midten af september 2009 en rapport om status for godkendelse af kontrol- og forvaltningssystemerne (Management and Control System) og af de store projekter under udgiftsområde 1b i de finansielle overslag.
The European Commission presented in mid‑September 2009 a report detailing the state of approval of management and control systems and the major projects submitted under Heading 1b of the Financial Perspective.
Det fremgår af rapporten, at Kommissionen den 7. september 2009, to år efter iværksættelsen af strukturfondenes nye operationelle programmer for perioden 2007-2013, ikke har godkendt et eneste af de kontrol- og forvaltningssystemer, som de spanske myndigheder har forelagt.
It is clear from the report that, as of September 2009, two years after the new operational programmes for 2007‑13 under the Structural Funds came into force, none of the management and control systems proposed by the Spanish authorities has been approved.
Det eneste beløb, som Kommissionen har betalt til gennemførelse af de spanske programmer i perioden 2007-2013, er forfinansieringsbeløbet.
Therefore, the only payment made by the Commission for the implementation of programmes in Spain for 2007‑13 was for pre-financing.
Kan Kommissionen forklare, hvorfor der er opstået en så væsentlig forsinkelse i forbindelse med Kommissionens godkendelse af de kontrol- og forvaltningssystemer, de spanske myndigheder har forelagt?
Could the Commission give the reasons for this manifest delay in approving the management and control systems proposed by the Spanish authorities?
Hvilke konsekvenser kan det få i forbindelse med de midler, som nævnte medlemsstat har modtaget?
What impact could this have on the funds Spain receives?
Risikerer Spanien at miste en del af de midler, landet har fået tildelt i medfør af den europæiske samhørighedspolitik?
Does Spain risk losing a significant proportion of the funding it has received under the European cohesion policy?
Hvornår vil reglen om automatisk frigørelse af uudnyttede bevillinger begynde at finde anvendelse?
When will the automatic decommitment rule come into effect with regard to unused appropriations?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5034/09
WRITTEN QUESTION E-5034/09
Om: Antallet af gyldige regler i EU
Subject: Number of rules in force in the EU
Retsakter i gældende fællesskabsret
Legal acts in the Community acquis:
Følgende tal er uddraget af EUR‑Lexdatabasen (pr. 29. oktober 2009).
The following figures are extracted from the EUR-Lex data base (29 October 2009).
Det samlede antal direktiver, forordninger, beslutninger og afgørelser, der for indeværende indgår i den gældende fællesskabsret, er 10 398.
The total number of Directives, Regulations and Decisions in force currently included in the Community acquis is 10 398.
Dette tal omfatter ikke direktiver, forordninger, beslutninger og afgørelser, der ændrer lovgivningen, idet disse står opført i registret over retsforskrifter under den oprindelige basisretsakt.
Not included in this number are the directives, Regulations and Decisions which modify existing legislation, which appear in the Directory of legislation under the original basic act.
Af dem er der 8 178.
The number of these is 8 178.
Af de 10 398 er 7 131 Kommissionens retsakter, herunder gennemførelsesforanstaltninger og andre retsakter af administrativ karakter.
Of the 10 398, 7 131 are Commission acts including implementing measures and other acts of administrative character.
De 10 398 fordeler sig på: 3 440 forordninger, hvoraf de 2 359 er Kommissionens forordninger; 988 direktiver, hvoraf de 204 er Kommissionens direktiver; og 5 970 beslutninger og afgørelser, hvoraf 4 568 er Kommissionens beslutninger og afgørelser.
These are split into: 3 440 Regulations, of which 2 359 are Commission Regulations; 988 Directives, of which 204 are Commission Directives; and 5 970 Decisions, of which 4 568 are Commission Decisions.
Heraf Kommissionens forordninger
Of these, Commission Regulations
2 359
2 359
Heraf Kommissionens direktiver
Of these, Commission Directives
5 970
5 970
Heraf Kommissionens beslutninger og afgørelser
Of these, Commission Decisions
4 568
4 568
10 398
10 398
7 131
7 131
Antallet af både retsakter, inklusive henstillinger, der er vedtaget i hvert af de sidste fem år, og retsakter, der er ophævet eller udløber, fremgår af tabel 1a.
The number of legal acts adopted in each of the last five years including recommendations is given in Table 1a, as is the number of acts repealed or expiring.
Internationale aftaler
International agreements:
Det samlede antal aftaler med tredjelande og internationale organisationer, der er gældende, er 1 394.
The total number of agreements with non-member countries or international organisations in force is 1 394.
Tabel 2 — Internationale aftaler, der er indgået de sidste fem år (pr. 29. oktober 2009):
Table 2 International agreements concluded in the last five years (as of 29 October 2009)
Indgået i
Agreed in
Kilde: Prelex, Type of file / Adoption by Commission / Transmission to Council (29. oktober 2009)
Source: Prelex, Type of file / Adoption by Commission / Transmission to Council (29 October 2009)
Kommissionen registrerer ikke systematisk generelle data om henstillinger fra Rådet for Den Europæiske Union og andre institutioner, beslutninger, der ikke er offentliggjort, eller regler og erklæringer fra medlemsstater og institutioner vedrørende forordninger, direktiver, aftaler og beslutninger.
The Commission does not systematically keep track of overall statistical data on resolutions of the European Council and other institutions, unpublished decisions and rules and statements by Member States and institutions on regulations, directives, agreements and decisions.
Kommissionen kan dog meddele Resultatet af en undersøgelse foretaget på nettet pr. 5. november 2009. , at der i EU-Tidende er henvist til 2 375 CEN-, 878 CENELEC- og 203 ETSI-standarder i forbindelse med retsakter vedtaget efter den »ny metode« EUT C 136 af 4.6.1985. .
The Commission can report Results of web-based research of 5 November 2009. however, that 2375 CEN, 878 CENELEC and 203 ETSI standards are referenced in the EU Official Journal as in support of the ‘New Approach’ OJ C 136, 4.6.1985. directives.
Internationale standarder/Codex Alimentarius
International Standards/ Codex Alimentarius:
Udstedende institution
Enacting institution
Antal af retsakter
Number of acts Data compiled from CELEX/ EUR-Lex.
Europa-Parlamentet og Rådet
European Parliament and Council
Ophævet / udløber 2005
Repealed or expiring in
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5035/09
WRITTEN QUESTION E-5035/09
Om: Implementering af Lissabontraktaten
Subject: Implementation of the Lisbon Treaty
Vil Europa-Kommissionen oplyse, hvilke bestemmelser i Lissabontraktaten, der allerede er eller er ved at blive implementeret af de forskellige institutioner?
Will the European Commission say which provisions of the Lisbon Treaty have already been, or are about to be, implemented by the different institutions?
Vil Europa-Kommissionen desuden oplyse, hvor ofte der er refereret til henholdsvis Lissabontraktaten og chartret om grundlæggende rettigheder i forskellige typer retsakter?
Will the European Commission also say how often reference is made to the Lisbon Treaty and the Charter of Fundamental Rights in various types of legislation?
(11. november 2009)
(11 November 2009)
I medfør af Lissabontraktaten træder traktaten i kraft den første dag i den måned, der følger efter deponeringen af det sidste ratifikationsdokument.
In accordance with Article 6 of the Treaty of Lisbon, the Treaty shall enter into force on the first day of the month following the deposit of the instrument of ratification by the last signatory State to take this step.
Der er hidtil blevet deponeret 26 ratifikationsdokumenter.
So far, 26 instruments of ratification have been deposited.
Så længe traktaten ikke er trådt i kraft, kan bestemmelserne heri ikke implementeres, der kan ikke refereres til traktaten, og traktaten kan ikke benyttes som retsgrundlag.
Until such time as it enters into force, its provisions cannot be implemented and it cannot serve as a reference or legal basis for legislation.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5036/09
WRITTEN QUESTION E-5036/09
Om: Den tyske Forfatningsdomstols dom af 30. juni 2009
Subject: Judgment of the German Constitutional Court of 30 June 2009
Hvorledes kan Europa-Kommissionen som traktatens vogter acceptere, at artikel 344 TEUF i Lissabontraktaten og den enslydende bestemmelse i Nicetraktaten om EF-Domstolens eneret til at fortolke traktaterne tilsidesættes af et medlemslands højeste domstol?
As guardian of the Treaties, how can the European Commission accept that the supreme court of one of the Member States should disregard Article 344 of the TFEU in the Lisbon Treaty and the identical provision in the Treaty of Nice on the exclusive right of the European Court of Justice to interpret the Treaties?
Betyder det, at alle lande har ret til at foretage egne fortolkninger af de overladte kompetencer?
Does this mean that all Member States are entitled to have their own interpretations of the competences delegated to the EU?
Ville det ikke være mere korrekt at ratificere Lissabontraktaten uden artikel 344 og erklæring nr. 17 om EU-rettens ubetingede forrang for medlemslandenes ret?
Would it not be preferable to ratify the Lisbon Treaty without Article 344 and Declaration No 17 on the unconditional primacy of EC law over Member State law?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Manuel Barroso
Answer given by Mr Barroso on behalf of the Commission
(2. december 2009)
(2 December 2009)
Artikel 344 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) svarer til EF‑traktatens artikel 292, der siden oprettelsen af de Europæiske Fællesskaber har forpligtet medlemsstaterne til udelukkende at indbringe deres tvister angående fællesskabsretten for EF‑Domstolen.
Article 344 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) corresponds to Article 292 of the EC Treaty, which obliges the Member States since the foundation of the European Communities to bring their disputes on matters of Community law solely before the European Court of Justice.
Erklæring nr. 17 til Lissabon-traktaten bekræfter Domstolens praksis om EU-rettens forrang frem for medlemsstaternes nationale ret.
Declaration No 17 to the Treaty of Lisbon confirms the jurisprudence of the Court on the primacy of EC law over the domestic law of Member States.
Begge bestemmelserne er udtryk for de 27 kontraherende parters enstemmige vilje.
Both provisions reflect the unanimous will of the 27 Contracting Parties.
Dommen, der blev afsagt af den tyske forfatningsdomstol den 30. juni 2009, fastslog, at Lissabon-traktaten er i overensstemmelse med den tyske forfatning.
The judgment of the Federal Constitutional Court of 30 June 2009 has concluded that the Treaty of Lisbon is in conformity with the German constitution.
Under udøvelse af sin prøvelsesret foretog forfatningsdomstolen en undersøgelse af en række bestemmelser i traktaten.
When exercising its scrutiny, the Court assessed several provisions of the Treaty.
En sådan forfatningsmæssig prøvelse i forhold til den tyske grundlov er ikke i strid med artikel 344 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt som der ikke foreligger nogen tvist mellem medlemsstaterne.
Such constitutional scrutiny against the German Basic law does not breach Article 344 TFEU, as no dispute between Member States is at stake.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5037/09
WRITTEN QUESTION E-5037/09
Vil Europa-Kommissionen oplyse, hvor ofte fleksibilitetsbestemmelsen i artikel 235 i Romtraktaten, artikel 308 i Maastrichttraktaten og artikel 352 TEUF i Lissabontraktaten har været udpeget som helt eller delvist retsgrundlag ved fremlæggelse af forslag til og ved udstedelse af forskellige typer retsakter, internationale aftaler m.v.?
Can the European Commission say how often the flexibility clause in Article 235 of the Treaty of Rome, Article 308 of the Maastricht Treaty and Article 352 of the TFEU in the Lisbon Treaty has been used as the full or partial legal basis for submitting proposals for, or adopting, various types of legislation, international agreements, etc.?
(18. januar 2010)
(18 January 2010)
Alle oplysninger, som det ærede medlem ønsker, findes i EUR-Lex-databasen http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm. .
All figures requested by the Honourable Member are available in the EUR-Lex database http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm .
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5038/09
WRITTEN QUESTION E-5038/09
Om: Grækenlands eksport af asylansøgere
Subject: Asylum-seekers exported by Greece
Vil Europa-Kommissionen indskærpe over for Grækenland, at Dublinforordningen, ifølge hvilken en asylansøgers ansøgning skal behandles i det første medlemsland, som en asylansøger ankommer til, også er gældende for Grækenland, idet dansk politi den 6. september 2009 måtte varetægtsfængsle 11 af 23 passager fra tredjelande, som ankom med samme fly til Københavns Lufthavn fra Athen, og hvoraf kun 2 havde lovlig adgang til indrejse i Danmark?
Given that on 6 September 2009 the Danish police had to take into custody 11 out of 23 non-EU nationals who were passengers arriving on the same flight from Athens at Copenhagen airport, and only 2 of these had the legal right to enter Denmark, will the European Commission impress upon Greece that the Dublin Regulation, which establishes that an application for asylum should be dealt with in the first Member State in which the asylum-seeker arrives, also applies to Greece?
(1. december 2009)
(1 December 2009)