natgillin/translations-raw huggingface dataset:
FN's menneskerettighedskomite erklærede i juli 2002 dekret 31/CP uforeneligt med retten til en behørig rettergang i henhold til den vietnamesiske forfatning og international ret vedrørende menneskerettigheder.
The UN Human Rights Committee declared in July 2002 that Decree 31/CP was incompatible with the right to due process of law enshrined in the Vietnamese Constitution and in international human rights law.
USA betegner Vietnam som »et land, der giver anledning til særlige betænkeligheder« på grund af dets alvorlige krænkelser af retten til religionsfrihed, hvilket betyder, at USA kan tage konkrete skridt til at bekæmpe religiøs undertrykkelse og lægge pres på Vietnam for at få det til at opfylde sine internationale forpligtelser til at sikre retten til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed.
The United States designates Vietnam as a ‘country of particular concern’ for grave violations of religious freedom, which means that the US can take concrete steps to combat religious repression and press Vietnam to uphold its international obligations to guarantee the right to freedom of thought, conscience, religion and belief.
Ni år efter undertegnelsen af aftalen er der tilsyneladende stadig ikke sket fremskridt på menneskerettighedsområdet.
Nine years after this Agreement was signed, apparently no human rights progress has been made.
Tværtimod har Vietnam intensiveret undertrykkelsen af fredelige systemkritikere, religiøs forfølgelse og kriminalisering af systemkritikere ved at vedtage love, der krænker alle internationale menneskerettighedsstandarder og -normer.
On the contrary, Vietnam has intensified repression against peaceful dissidents, escalated religious persecution and stepped up the criminalisation of dissent by adopting laws that violate all international human rights standards and norms.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2414/04
WRITTEN QUESTION E-2414/04
Om: Retsvæsenet i Rumænien
Subject: Workings of the justice system in Romania
I 2002 blev Dan Jiga (sag 1639/2004) fængslet efter en retssag, som ikke fremstår som retfærdig og gennemsigtig.
In 2002, Mr Dan Jiga (File No 1639/2004) was imprisoned following legal proceedings that do not appear to have been fair or transparent.
Fængselsdommen til den tidligere generaldirektør i det rumænske Landbrugsministerium mellem 1996 og 2000 skal være blevet afsagt uden beviser.
There would seem to be a lack of evidence justifying the decision to imprison Mr Jiga, a former director-general at the Romanian Ministry of Agriculture between 1996 and 2000.
Har Kommissionen beføjelse til at interessere sig for individuelle sager som denne?
Is it within the Commission's remit to look into individual cases such as this?
Påtænker Kommissionen at anmode de rumænske myndigheder om forklaringer?
Does it intend to ask the Romanian authorities for an explanation of this matter?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2415/04
WRITTEN QUESTION E-2415/04
af Péter Olajos (PPE-DE)
by Péter Olajos (PPE-DE)
Om: Bistand fra Den Europæiske Union til at rense Europa for forurenende stoffer
Subject: European Union aid to clean up pollution in Europe
Lige siden den industrielle revolution har et af Europas triste kendetegn ikke desto mindre været forurening, hvad enten den stammede fra skjulte kilder eller kilder, der ikke blev ordentligt kontrolleret, som af regnvandet uhindret blev skyllet ned under overfladen, hvor den ødelagde de vandførende lag, der skulle danne grundlag for sundt drikkevand.
However, since the industrial revolution, a sad feature of Europe has been industrial pollution, either from hidden sources or from sources which are not properly monitored, which the rain washes below the surface without hindrance, thus continually poisoning reserves which should form the basis for healthy drinking water.
Ifølge undersøgelser, som Det Europæiske Miljøagentur gennemførte i 2000, var der på daværende tidspunkt 300000 tilfælde af forurening i EU-området, der den gang omfattede femten medlemsstater, og det ville koste i alt 106 mia. euro at rense stederne.
According to research conducted in 2000 by the European Environment Agency, there were at the time 300000 cases of pollution within the territory of the then 15 Member States and it would cost a total of € 106 billion to clean them up.
I den nye udvidede Union med 25 medlemsstater skønner eksperter, at der måske er en halv million forurenede landområder, og det vil koste 200 mia. euro at afhjælpe skaderne.
In the new, enlarged EU with 25 Member States, experts estimate that there may be half a million polluted land areas, and remedying the situation would cost € 200 bn.
Ville en løsning af problemet ikke grundlæggende fremme bevarelsen af rent grundvand og adgangen til rent drikkevand for EU's befolkninger (direktiv 98/83/EF EFT L 330 af 5.13.1998, s. 32 . )?
Would not a resolution of the problem fundamentally promote the preservation of clean groundwater and access to healthy drinking water for the people of the EU (Directive 98/83/EC OJ L 330, 5.12.1998, p.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2416/04
WRITTEN QUESTION E-2416/04
Om: Beskyttelse af sproglige mindretal
Subject: Safeguarding linguistic minorities
Den rigdom, som sprogene i de enkelte medlemsstater og de sproglige mindretal udgør, er behandlet i en række retsakter såvel på europæisk som på nationalt plan.
The rich variety of languages in the individual Member States and the linguistic minorities there are the subject of both European and national legislation.
Listerne over disse sprog er imidlertid mangelfulde, og retsakterne fastlægger ikke konkrete instrumenter til deres bevarelse eller til brugen af dem som kulturelt og berigende fænomen for de europæiske borgere.
However, the lists of minority languages are incomplete and the provisions themselves do not lay down tangible instruments for ensuring the survival and use of the languages as a cultural phenomenon and rich heritage for the benefit of the citizens of Europe.
Hvilke yderligere instrumenter vil Kommissionen i betragtning af det store behov, der er for at beskytte de regionale sprog og mindretalssprog, som er et væsentligt aspekt af den europæiske kultur, tage i brug for at forhindre, at denne rigdom rigdom går tabt?
Since it is appropriate that regional and minority languages be preserved as an integral part of European culture, what further instruments will the Commission use to ensure this heritage is not lost?
Hvornår vil der blive oprettet et agentur, der får som sin hovedopgave at støtte og beskytte disse sprog?
When will an agency be set up with the principal task of providing assistance and protection for these languages?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2417/04
WRITTEN QUESTION E-2417/04
Om: Manglende anførelse af tyrkisk tiltrædelseskandidatur i Eurobarometer-meningsmålinger
Subject: Lack of reference to Turkey's candidacy for accession in Eurobarometer opinion polls
De såkaldte Eurobarometer-målinger af den offentlige opinion i Den Europæiske Union indeholder mærkeligt nok intet om Tyrkiets eventuelle optagelse i Den Europæiske Union.
Curiously, Eurobarometer surveys of public opinion in the European Union devote virtually no attention to the possible accession of Turkey to the European Union.
I forårsrapporten 2004 blev de adspurgte deltagere i undersøgelsen opfordret til at give deres vurdering af yderligere udvidelse af Den Europæiske Union med andre lande i de kommende år, uden at det blev præciseret, hvilke lande det drejer sig om.
In the 2004 spring survey, respondents are invited to state their opinion on the further enlargement of the European Union to include ‘other countries’ in the years ahead, without indicating which countries are meant.
Tyrkiet er imidlertid ikke kandidatmedlemsstat som de andre lande.
Yet Turkey is not a candidate for accession like any other.
Det er hidtil ikke blevet overvejet at optage et land, som for 97%'s vedkommende ikke ligger i Europa, og som ville blive den største nettomodtager nogensinde, såfremt det rent faktisk optages.
Consideration has never yet been given to admitting a country, 97% of whose territory lies outside Europe and which - if it were indeed to join - would become the biggest net recipient of funds ever.
Eftersom Kommissionen ikke udtrykkeligt har anført Tyrkiet på listen over kandidatmedlemsstater, råder den ikke over nøjagtige oplysninger om den offentlige opinion desangående.
Because of its failure to name Turkey explicitly in the list of candidates for accession, the Commission does not have accurate information about public opinion on this subject.
Hvorfor bliver befolkningens holdning til Tyrkiets eventuelle optagelse ikke udtrykkeligt undersøgt i Eurobarometer-meningsmålinger?
Why does Eurobarometer not explicitly survey public opinion about the possible accession of Turkey?
Påtænker Kommissionen, at Eurobarometer-meningsmålingerne for fremtiden også skal omfatte undersøgelse af den offentlige holdning til spørgsmålet om Tyrkiet?
Is the Commission considering instructing Eurobarometer to ascertain public opinion about the Turkey issue in future?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2418/04
WRITTEN QUESTION E-2418/04
Om: Præcisering af lovgivningen efter afgørelsen i Vergy-sagen
Subject: Refinement of legislation in response to the Vergy judgment
EF-Domstolen afsagde den 8. februar 1996 en dom (i den såkaldte Vergy-sag), som bevirker, at medlemsstaterne skal åbne mulighed for, at personer, der har fugle og opdræt af disse som hobby, kan eje, transportere, udstille og handle med beskyttede fuglearter, der lever vildt i EU-medlemsstaterne, men som de selv har opdrættet.
On 8 February 1996, the European Court of Justice handed down a judgment (the ‘Vergy judgment’) which compelled Member States to allow their bird breeders and bird-fanciers to own, transport, exhibit and sell protected birds belonging to species which live in the wild in EU Member States but which they themselves had bred in captivity.
I Belgien - men også i andre medlemsstater - har dommen haft den mildt sagt utilsigtede konsekvens, at beskyttede vildtlevende fugle pludselig bliver endnu mere interessante som handelsvare, når blot de pågældende »opdrættere« kan påvise, at dyrene er født i fangenskab.
In Belgium - and in other Member States too - the judgment has had a perverse effect in that protected birds living in the wild suddenly become even more commercially attractive if the ‘breeders’ in question can demonstrate that the birds were born in captivity.
Resultaterne er, 1) at der indfanges vildtlevende fugle, som dernæst »omdannes« til eksemplarer født i fangenskab, og 2) at der fra rede(kasse)r i naturen indsamles æg, som dernæst udklækkes kunstigt i rugemaskiner, hvorefter de udklækkede fugle i løbet af ganske få dage legaliseres ved hjælp af lukkede opdrætterringe tilpasset til tykkelsen af fuglenes benknogle (tarsus).
Consequences: (1) birds are being caught in the wild and ringed so as to give them a new identity as birds bred in captivity; (2) eggs are being stolen from nests or nest-boxes in the wild so that they can be hatched in incubators and the baby birds legalised within the first few days of their life with the aid of solid rings suited to the thickness of the bird's tarsus.
Europæiske fuglebeskyttelsesorganisationer er af den opfattelse, at Domstolen ikke har været tilstrækkeligt opmærksom på de uheldige konsekvenser af sin afgørelse.
European bird protection organisations believe that the Court underestimated the adverse impact which its judgment would have.
Erkender Kommissionen, at dommen indebærer potentielt negative konsekvenser netop for de vildtlevende beskyttede fuglearter, og vil den af den grund foreslå præcisering af lovgivningen?
Does the Commission recognise that the judgment has potentially adverse consequences precisely for protected species of bird living in the wild, and will it therefore refine the legislation?
Hvilke argumenter lægger den i benægtende fald til grund for at acceptere disse helt klart negative virkninger?
If not, what arguments does it have in favour of allowing these evident adverse effects to continue?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2419/04
WRITTEN QUESTION E-2419/04
af Carlos Coelho (PPE-DE)
by Carlos Coelho (PPE-DE)
Om: Anerkendelse af udenlandske studerendes eksamensbeviser
Subject: Recognition of foreign students' diplomas
Portugisiske statsborgere, som ønsker at deltage i undervisningen i medicin på et spansk universitet, har gjort mig opmærksom på, at der er tale om ulighed eller ligefrem uretfærdighed ved godkendelser af kvalifikationer, som er erhvervet på udenlandske universiteter.
Some Portuguese citizens seeking admission to a Spanish university to study medicine have drawn my attention to situations of inequality, or indeed injustice that exist with regard to the equivalence assigned to qualifications awarded by foreign universities.
De beskrevne forhold er udtryk for, at de pågældende studerende reelt stilles ringere end de, som har afsluttet deres studier i Spanien.
The situations in question place the Portuguese students at a real disadvantage in relation to those who have acquired their entrance qualifications in Spain.
For de studerende, der har afsluttet deres studier i Spanien med et gennemsnit på 15-16 (på de højere læreanstalter i Portugal går skalaen fra 1 til 20) blev dette resultat ved godkendelsen fastsat til 1 (på den spanske skala, som går fra 1 til 4).
In the case of students who finished their schooling with a final average of 15 to 16 (on the Portuguese classification scale of 1 to 20), this result was classified in Spain as equivalent to 1 on the Spanish 1 to 4 scale.
Det er hævet over enhver diskussion, at alle universiteter - i overensstemmelse med deres egne interne regler og på grundlag af deres selvbestemmelsesret - kan indføre procedurer for optagelse af de studerende, der ansøger herom.
Of course, it is up to each individual university, in accordance with its own internal rules and the exercise of its complete autonomy, to lay down the admission procedures for students seeking entrance.
Bør dette dog ikke ske på en sådan måde, at der ikke rokkes ved princippet om ligebehandling af de studerende på grundlag af deres meritter og deres kunnen og uden hensyn til deres nationalitet?
However, it is not the case that this should be done without undermining respect for the principle of equal treatment for all students on the basis of their merits and abilities, and independent of their nationality?
(21.februar 2005)
(21 February 2005)
Rådet er nødt til at understrege, at det rejste spørgsmål om akademiske kvalifikationers ækvivalens ikke er omfattet af traktatens artikel 149, hvori det klart siges, at Fællesskabet fremmer og støtter medlemsstaternes indsats »med fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindhol­det og opbygningen af uddannelsessystemerne«.
The Council must stress that the question raised concerning equivalence of academic qualifications does not fall within the scope of article 149 of the Treaty, which clearly states that it encourages and supports Member States' action in the field of education, while ‘fully respecting their responsibility for the content and teaching and organisation of education systems’.
Desuden er de højere uddannelsesinstitutioner, som det ærede medlem rigtigt påpeger, i de fleste medlemsstater selvstyrende og træffer selv beslutning om optagelse af udenlandske studerende.
Moreover, as the Honourable Member rightly points out, in most states higher education institutions are autonomous, and take their own decisions on the admission of foreign students.
Det skal imidlertid bemærkes, at et af målene med Fælles­skabets indsats i henhold til artikel 149 også er »at begunstige studerendes ... mobilitet, bl.a. ved at fremme den akademiske anerkendelse af eksamensbeviser og studieperioder«.
However, it may be recalled that one of the aims of Community action under Article 149 is also ‘encouraging mobility of students … by encouraging, inter alia, the academic recognition of diplomas and periods of study’.
I den forbindelse er der under Europa-Kommissionens auspicier blevet etableret et netværk for oplysning og rådgivning, som har informationscentre i alle medlemsstater.
In this connection a network has been set up under the auspices of the European Commission with the aim of offering information and advice, which has information centres in each of the Member States.
Yderligere oplysninger om NARIC (nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse) kan findes på følgende websted: www.enic-naric.net.
More information concerning NARIC (National Academic Recognition Information Centres) may be found at the following site: www.enic-naric.net.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2420/04
WRITTEN QUESTION E-2420/04
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2422/04
WRITTEN QUESTION E-2422/04
af Angelika Niebler (PPE-DE)
by Angelika Niebler (PPE-DE)
Om: Grækenland - indrejseafgift for lystbåde
Subject: Greece - entry charge for yachts
I efteråret 2003 ophævede den græske regering efter pres fra de øvrige EU-medlemsstater afgiften for lystbåde, der rejser ind i Grækenland.
In autumn 2003 the Greek government, under pressure from the other EU Member States, lifted the charge on yachts entering Greece.
Dette indrejsegebyr på 6 euro pr. bådmeter var efter medlemsstaternes opfattelse en ulovlig handelshindring, og der blev selv fra EU-Domstolens side indledt en traktatbrudsprocedure mod Grækenland i denne sag.
The Member States considered that this charge, of EUR 6 per metre of length of the yacht, represented an illegal obstacle to trade, and proceedings had even been brought against Greece before the Court of Justice for breach of Treaty obligations in this matter.
Med afskaffelsen af indrejseafgiften i efteråret 2003 er Grækenland kommet en eventuel kendelse fra EU-Domstolens side i forkøbet.
By abolishing the entry charge in autumn 2003, the Greek government pre-empted a possible judgment against it by the Court of Justice.
I sommeren 2004 indførte den græske regering på ny en afgift for lystbåde, en såkaldt »serviceafgift« på 15 euro.
In summer 2004 the Greek government introduced another charge on yachts, a ‘service charge’ of EUR 15.
Denne afgift skal betales ved hver indrejse i Grækenland på det sted, hvor lystbåden først sejler i havn, og skal betales for afviklingen af bureaukratiske procedurer under opholdet i Grækenland.
This charge is payable on every occasion a yacht enters Greece, at the locality in which the port of first entry is situated, and is allegedly levied in the interest of simplifying bureaucracy during the yacht’s stay in Greece.
Denne afgift er obligatorisk for alle fritidsbåde - uafhængigt af deres flag - på over 7 meters længde, som ikke ligger fast i Grækenland.
This charge is compulsory for all leisure craft over 7 metres in length – regardless of the flag under which they sail – which do not have a permanent berth in Greece.
Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål: 1.
This gives rise to the following questions: 1.
Drejer det sig i forbindelse med den nyligt indførte »serviceafgift« ligesom ved den gamle indrejseafgift om en ulovlig handelshindring? 2.
Does the newly introduced ‘service charge’, like the old entry charge, represent an illegal obstacle to trade? 2.
Er opkrævningen af en sådan afgift en utilladelig forskelsbehandling af rejsende til Grækenland i forhold til grækere, da deres både ligger fast i græske farvande, og fordi de dermed ikke behøver at betale en sådan »serviceafgift«? 3.
Does the levying of this type of charge represent an illegal inequality of treatment between those entering the country and Greek nationals, since the latter’s boats have a permanent berth in Greek waters and are thus not liable to the ‘service charge’? 3.
Er opkrævningen af en sådan »serviceafgift« en utilladelig forskelsbehandling af grækere og ikke-grækere, hvis de skibe, der ligger fast i Grækenland, kan gøre brug af de samme serviceydelser uden at betale afgift? 4.
Does the levying of this type of ‘service charge’ represent an illegal inequality of treatment between Greeks and non-Greeks, if boats berthed in Greece can make use of the same services without the payment of such a charge? 4.
Agter Kommissionen at træffe foranstaltninger i denne sag?
Does the Commission propose to take any action in this matter?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2423/04
WRITTEN QUESTION E-2423/04
Om: Begrænset indførsel til Det Forenede Kongerige af afgiftsbelagte tobaksvarer fra otte nye medlemsstater
Subject: Restrictions on duty- and tax-paid tobacco product imports into the UK from eight new EU Member States
Er Kommissionen bekendt med, at den britiske regering stadig holder fast ved restriktionerne for indførsel til landet af afgiftsbelagte tobaksvarer fra Ungarn, Letland, Litauen, Polen, Slovakiet, Slovenien, Den Tjekkiske Republik og Estland?
Is the Commission aware that the UK Government has maintained restrictions on the amount of tax- and duty-paid tobacco products which can be brought back into the UK from Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Slovakia, Slovenia, the Czech Republic and Estonia?
Begrundelsen herfor er, at de pågældende lande ikke havde indført den europæiske minimumssats for afgift på tobaksvarer inden den 1. maj 2004.
The reason cited is that these countries did not reach the European minimum rates of tobacco duty by 1 May 2004.
Er den britiske regerings diskrimination af rejsende, der vender tilbage fra de pågældende nye otte medlemsstater, ifølge Kommissionen lovlig?
Does the Commission think that the UK Government is acting legitimately in discriminating against travellers returning from these eight accession countries?
Har andre medlemsstater taget skridt til at indføre restriktioner for indførsel af afgiftsbelagte tobaksvarer fra de otte medlemsstater?
Has any other EU Member State acted to impose restrictions on duty- and tax-paid products brought into its territory from these eight Member States?
Er Kommissionen enig i, at dette er endnu et eksempel på den britiske regerings tilsidesættelse af artikel 8 i direktiv 92/12/EØF EFT L 76 af 23.3.1992, s. 1 . ?
Does the Commission agree that this is a further example of the UK Government acting in contravention of Article 8 of Directive 92/12/EEC OJ L 76, 23.3.1992, p.
Agter Kommissionen i benægtende fald at indbringe sagen for Domstolen?
If not, does the Commission intend to refer the matter to the European Court of Justice?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2424/04
WRITTEN QUESTION E-2424/04
30.000 ha skov er blevet offer for flammerne i provinserne Huelva (hvor det bl.a. er gået ud over samfundene Berrocal, Paterna del Campo, Las Delgadas, Escacena del Campo, Nerva og Minas de Río Tinto) og Sevilla (bl.a. El Madroño, Castillo de las Guardas, El Álamo, Aznalcóllar, El Garrabo og Gerena).
Some 30000 hectares have been destroyed by forest fires in the provinces of Huelva (affecting the villages of Berrocal, Paterna del Campo, Las Delgadas, Escacena del Campo, Nerva and Minas de Río Tinto) and Seville (El Madroño, Castillo de las Guardas, El Álamo, Aznalcóllar, El Garrabo and Gerena, inter alia).
Ilden har ødelagt en af de store grønne lunger i det vestlige Andalucia.
This ecological and economic catastrophe has destroyed one of the largest of western Andalucia's ‘green lungs’.
Hvilke tvingende foranstaltninger kan Kommissionen træffe for at give ofrene, herunder landmænd, kvægavlere og skovbrugere erstatning for deres tab enten gennem de lokale myndigheder eller på EU-plan? 5.
What urgent measures can the Commission take, either via the Spanish authorities or at European level, to compensate those affected, who include professionals involved in farming, stock-breeding and forestry?
Har Kommissionen besøgt de skovbrandhærgede områder for at evaluere følgerne?
Has the Commission visited the areas affected by the fires so as to assess the consequences?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2425/04
WRITTEN QUESTION E-2425/04
Om: Paul Finet-fonden
Subject: Paul Finet Foundation
Selv om Kommissionen i sit svar på forespørgsel E-1308/04 understreger, at Paul Finet-fondens aktiviteter ikke er truet, er de det faktisk - og det i alvorlig grad!
Although in its answer to question E-1308/04 , the Commission says that the work of the Paul Finet Foundation is not under threat, it is in fact under very serious threat.