natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Agter Rådet at afkorte de frister, der er tilstået de øvrige medlemsstater, for at efterleve rammeafgørelse 2008/909/RIA?
whether it intends to reduce the time frame granted to the Member States to comply with Framework Decision 2008/909/JHA and, if not, how else does it intend to ensure full and swift compliance with the framework decision; 3.
Og på hvilken anden måde agter det i benægtende fald at garantere en fuld og hurtig efterkommelse af rammeafgørelsen? 3.
whether it intends to draw up agreements with non-EU countries, in order to ensure that
Agter Rådet at indgå aftaler med tredjelande for at sikre muligheden for overførelsen af domfældte tredjelandsstatsborgere til hjemlandet? 4.
non-Community prisoners can be transferred to their countries of origin; 4.
Agter Rådet i afventning af nye lovgivningsforanstaltninger at oprette fonde til samfinansiering af bygningen af nye fængsler i lande, hvis fængsler som følge af tilstedeværelsen af et stort antal indsatte ikke kan huse alle domfældte under tilstrækkeligt værdige forhold?
whether, pending new legal provisions, it intends to establish funds to co-finance the building of new prisons in those countries in which, owing to a large volume of foreign prisoners, prison capacity is insufficient to accommodate the entire prison population in suitably decent conditions.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5812/09
WRITTEN QUESTION E-5812/09
De italienske fængsler rummer i dag 64 000 indsatte, hvoraf over 20 000 er udlændinge, i forhold til en foreskreven kapacitet på ca. 43 000 pladser og en »tålt« kapacitet på 63 000.
In Italy today, of a prison population of 64000 , over 20000 are foreign prisoners, while Italy officially has some 43000 prison places, with a ‘tolerated’ capacity of 63000 .
Det betyder, at Italien, såfremt det i henhold til den gældende konvention kunne sikres, at domfældte afsonede deres straf i hjemlandet, ikke ville opleve et problem med overfyldte fængsler og ikke behøvede at bygge nye fængsler (de 17 000 nye pladser, der er planlagt i regeringens fængselsplan, skønnes at ville koste ca. 2 mia.).
This means that if Italy could ensure that prisoners completed their sentences in their countries of origin, in accordance with existing Conventions, there would no longer be a problem of prison overcrowding, nor would it be necessary to build new prisons (the cost of the 17000 new places provided for in the government's Prison Plan is estimated at some EUR 2 billion).
Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende spørgsmål: 1.
In the light of the above, can the Commission say: 1.
Er Kommissionen vidende om den faktiske fængselssituation i andre lande, der oplever en stor indvandring? 2.
whether it is aware of the true prison situation in other high-immigration countries; 2.
Agter Kommissionen at indgå aftaler med tredjelande for at sikre muligheden for overførelsen af domfældte tredjelandsstatsborgere til hjemlandet? 4.
whether it intends to draw up agreements with non-EU countries, in order to ensure that non-Community prisoners can be transferred to their countries of origin; 4.
Agter Kommissionen i afventning af nye lovgivningsforanstaltninger at oprette fonde til samfinansiering af bygningen af nye fængsler i lande, hvis fængsler som følge af tilstedeværelsen af et stort antal indsatte ikke kan huse alle domfældte under tilstrækkeligt værdige forhold?
whether, pending new legal provisions, it intends to establish funds to co-finance the building of new prisons in those countries in which, owing to a large volume of foreign prisoners, prison capacity is insufficient to accommodate the entire prison population in suitably decent conditions.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5813/09
WRITTEN QUESTION E-5813/09
af Iva Zanicchi (PPE) , Roberta Angelilli (PPE) , Amalia Sartori (PPE) , Marco Scurria (PPE) , Alfredo Antoniozzi (PPE) , Paolo Bartolozzi (PPE) , Salvatore Iacolino (PPE) , Magdi Cristiano Allam (PPE) , Licia Ronzulli (PPE) , Potito Salatto (PPE) , Lara Comi (PPE) , Aldo Patriciello (PPE) , Crescenzio Rivellini (PPE) , Tiziano Motti (PPE) , Sergio Paolo Frances Silvestris (PPE) , Carlo Fidanza (PPE) , Giovanni La Via (PPE) , Salvatore Tatarella (PPE) , Cristiana Muscardini (PPE) , Erminia Mazzoni (PPE) , Vito Bonsignore (PPE) , Gabriele Albertini (PPE) , Raffaele Baldassarre (PPE) , Clemente Mastella (PPE) , Giovanni Collino (PPE) , Elisabetta Gardini (PPE) , Antonello Antinoro (PPE) , Herbert Dorfmann (PPE) , Oreste Rossi (EFD) , Gianni Pittella (S&D) , Patrizia Toia (S&D) , Gianluca Susta (S&D) og Rosario Crocetta (S&D)
by Iva Zanicchi (PPE) , Roberta Angelilli (PPE) , Amalia Sartori (PPE) , Marco Scurria (PPE) , Alfredo Antoniozzi (PPE) , Paolo Bartolozzi (PPE) , Salvatore Iacolino (PPE) , Magdi Cristiano Allam (PPE) , Licia Ronzulli (PPE) , Potito Salatto (PPE) , Lara Comi (PPE) , Aldo Patriciello (PPE) , Crescenzio Rivellini (PPE) , Tiziano Motti (PPE) , Sergio Paolo Frances Silvestris (PPE) , Carlo Fidanza (PPE) , Giovanni La Via (PPE) , Salvatore Tatarella (PPE) , Cristiana Muscardini (PPE) , Erminia Mazzoni (PPE) , Vito Bonsignore (PPE) , Gabriele Albertini (PPE) , Raffaele Baldassarre (PPE) , Clemente Mastella (PPE) , Giovanni Collino (PPE) , Elisabetta Gardini (PPE) , Antonello Antinoro (PPE) , Herbert Dorfmann (PPE) , Oreste Rossi (EFD) , Gianni Pittella (S&D) , Patrizia Toia (S&D) , Gianluca Susta (S&D) and Rosario Crocetta (S&D)
Om: Ulovligheden af den såkaldte »sportslige binding«, der praktiseres af det italienske fodboldforbund (Federazione Italiana Giuoco Calcio (FIGC)), og som binder amatørspillere til deres klub, indtil de er fyldt 25
Subject: Unlawfulness of the sports contract established by the Italian Football Federation, which ties amateur footballers to their clubs up to the age of 25
Den frie bevægelighed for arbejdstagerne i EU er vigtig for, at det indre marked kan fungere korrekt, eftersom den styrker konkurrenceevnen og samtidig forbedrer de pågældende borgeres personlige og erhvervsmæssige muligheder.
The free movement of workers in the EU is vital for the proper functioning of the internal market, as it improves competitiveness whilst at the same time improving the personal and professional opportunities of the citizens concerned.
Med hensyn til fodboldspillere hedder det i FIGC's interne regler (Norme Organizzative Interne Federale (NOIF)), at medlemmerne – hvis man ser bort fra de professionelle – rubriceres som »ungdomsspillere«, der er opdelt i forskellige kategorier, som er specificeret i NOIF, og »ikkeprofessionelle« (i daglig tale kaldet »amatører«).
With regard to footballers, the internal federal organisational rules (NOIF) of the Italian Football Federation (FIGC) provide that, outside the professional category, footballers who are members of clubs are classified as ‘young’ — broken down into the various categories laid down by the NOIF — and ‘non-professional’ (commonly known as ‘amateur’).
»Ungdomsamatører« kan indgå en medlemsskabsforpligtelse med den nationale amatørliga (Lega Nazionale Dilettanti (LND)), som de allerede er medlemmer af, fra de er fyldt 14 indtil afslutningen på den sportssæson, hvor de er fyldt 25.
From the age of 14, the ‘young amateurs’ can enter into a special tied contract with the National Amateurs' League (LND), of which they are already members, up to the end of the sports season within which they reach the age of 25.
Når de er fyldt 18, rubriceres disse »ungdomsamatører« som »ikkeprofessionelle«.
Once they reach the age of 18, these ‘young amateurs’ are defined ‘non-professionals’.
De »ungdomsspillere«, der, når de er 14, er medlemmer af en klub, som er tilknyttet en professionel liga, rubriceres som »ungdomsseriespillere«.
The ‘youngsters’ who, upon reaching the age of 14, are members of a club linked to a professional league, take on the title of ‘young league players’.
Den sportslige binding begrænser således sportsudøvernes frie bevægelighed, som er vigtig for, at det indre marked kan fungere korrekt, og er i strid med konkurrencereglerne, idet den kan bidrage til at forvride markedet for fodboldspillere.
This type of sports contract thus limits the free movement of the players, which is vital for the proper functioning of the internal market, and breaches competition rules given that it could potentially distort the market in football players.
Mener Kommissionen på baggrund af ovenstående, at den »sportslige binding« er nødvendig for at sikre beskyttelsen af udklækningsanstalter i fodboldverdenen?
In the light of the above, does the Commission consider that such tied contracts are necessary to ensure that traineeships in the football world are protected?
Er det legitimt, at der efter Bosmandommen fra 1995 findes regler, som reelt begrænser fodboldspillerne i at udøve deres grundlæggende rettigheder?
After the 1995 Bosman ruling, is it lawful to have rules which, in actual fact, restrict footballers in the exercise of some of their fundamental freedoms?
Agter Kommissionen at undersøge lovligheden af NOIF og hurtigst muligt at træffe foranstaltninger, hvis det viser sig, at disse regler er ulovlige?
Does the Commission intend to check whether the NOIF rules are lawful and, should it be ascertained that they are not, to take any measures in the short term?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5814/09
WRITTEN QUESTION E-5814/09
Om: Europæiske initiativer til bekæmpelse af børnefattigdom
Subject: European measures to combat child poverty
I år er det 20 år siden vedtagelsen af konventionen om barnets rettigheder i De Forenede Nationers Generalforsamling.
This year marks the 20th anniversary of the adoption by the UN General Assembly of the Convention on the Rights of the Child.
Denne konvention, der er ratificeret af alle medlemsstaterne, fastslår bl.a., at alle børn skal have adgang til sundhedspleje og sociale ordninger, og at alle børn har ret til den levestandard, der kræves for barnets udvikling.
The Convention, which has been ratified by all the Member States, stipulates that every child has the right to benefit from healthcare and social security and to a standard of living adequate for the child’s development.
Disse målsætninger deles også på europæisk niveau, og derfor har Rådet i 2006 da også anmodet Kommissionen og medlemsstaterne om at tage effektive initiativer til udryddelse af børnefattigdom.
These objectives are also being sought at European level and the 2006 European Council accordingly urged the Commission and Member States to take decisive measures to eradicate child poverty.
Men på trods af alle de smukke ord og ambitiøse målsætninger forekommer situationen i dag alt andet end rosenrød.
However, despite all worthy sentiments and lofty ambitions, the situation now facing us is still far from encouraging.
Ifølge tal fra OECD er der ikke meget, der er ændret siden begyndelsen af 90'erne: I de fleste medlemsstater er der ingen mærkbar forbedring, og ofte er der endog tale om en stigning i børnefattigdommen.
According to OECD statistics, little has changed since the early 1990s.
Og også rapporten »Child Poverty and well-being in the EU« fra Udvalget for Social Beskyttelse fastslår, om end med den nødvendige forsigtighed, at såfremt der er en tendens i børnefattigdommen i EU, så går denne i retning af en stabilisering og endog et svagt tilbageskridt, snarere end at den tyder på en fremgang.
In most Member States there has been no perceptible improvement and, in many cases, child poverty has actually increased.
Den eneste klare undtagelse fra denne tendens er Det Forenede Kongerige, hvor lanceringen af en omfattende kampagne for at bekæmpe børnefattigdom bærer tydelig frugt.
The report by the Social Protection Committee entitled ‘Child Poverty and Well-Being in the EU’ cautiously observes that, as far as any trend regarding child poverty in the EU can be discerned, it reflects a levelling off or even a slight worsening of the situation rather than any improvement, the only obvious exception being the United Kingdom, where a comprehensive campaign to combat child poverty is meeting with notable success.
Derfor mine spørgsmål til Kommissionen: 1.
In view of this, can the Commission provide the following information: 1.
Hvor mange EU-bevillinger frigives der til bekæmpelse af børnefattigdom? 2.
What European funding is being earmarked for measures to combat child poverty? 2.
Hvordan bedømmer Kommissionen den kampagne, der er organiseret i Det Forenede Kongerige, og kan denne fremgangmåde tjene som eksempel? 3.
What is the Commission’s assessment of the campaign which has been launched in the United Kingdom and can such an approach be made to serve as a model? 3.
Overvejes det aktivt at understøtte medlemsstaterne og at opfordre dem til at organisere omfattende kampagner til bekæmpelse af børnefattigdom? 4.
Are measures being considered to give more active support to assist the Member States and encourage them to introduce comprehensive campaigns to combat child poverty? 4.
Er der inden for rammerne af det europæiske år til bekæmpelse af fattigdom i 2010 afsat midler, som specifikt kan anvendes til bekæmpelse af børnefattigdom?
In the context of European Year for Combating Poverty in 2010, are funds available which could be specifically earmarked for combating child poverty?
I bekræftende fald, hvor mange, og hvordan skal de fordeles?
If so, how much funding is available and how will it be allocated?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5815/09
WRITTEN QUESTION E-5815/09
Om: Resultaterne af den åbne koordinationsmåde
Subject: Results of the open coordination method
For at nå Lissabonmålsætningerne om bekæmpelse af fattigdom og andre sociale målsætninger gøres der i vid udstrækning brug af den åbne koordinationsmåde (OCM).
The open coordination method (OCM) is being widely used in order to meet the Lisbon objectives concerning measures to combat poverty and other social problems.
Med henblik på opstillingen af et opfølgningsprogram er det vigtigt at kunne vurdere effektiviteten og nytten af denne metode.
It is important to be able to assess the effectiveness and usefulness of this method with a view to introducing a follow-up programme.
Har Kommissionen foretaget en vurdering af de resultater, der er opnået med den åbne koordinationsmåde i den forløbne periode?
Has the Commission assessed the results of the OCM to date?
Kan Kommissionen give et overblik over, om det med den åbne koordinationsmåde er lykkedes at virkeliggøre de kvalitative og kvantitative målsætninger, der var indeholdt i Lissabonmålsætningerne?
Can it indicate whether the OCM has achieved the Lisbon objectives in qualitative and quantitative terms?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5816/09
WRITTEN QUESTION E-5816/09
Om: Anvendelse af strukturfondsmidler
Subject: Take-up of Structural Fund appropriations
I det aktuelle flerårige budget for 2007-2013 stilles der gennem strukturfondene ca. 308 mia. euro, eller godt en tredjedel af EU's budget, til rådighed med henblik på at formindske og fjerne velfærdsforskellene mellem medlemsstaterne.
Around EUR 308 billion of the 2007‑13 multiannual budget, that is to say over one third of the EU budget, is being earmarked for Structural Fund measures designed to reduce and eliminate the prosperity gap between the Member States.
Hvor meget udgør de ikke anvendte midler i strukturfondene i de forløbne fem år?
What Structural Fund amounts have remained unused over the last five years?
Og hvad er årsagen hertil?
What is the reason for this?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5817/09
WRITTEN QUESTION E-5817/09
Om: Revision af Lissabonstrategien
Subject: Review of the Lisbon Strategy
I 2010 udløber den tidsramme, som på det europæiske topmøde i Lissabon i 2000 blev fastsat til udvikling af EU til den mest konkurrencedygtige vidensøkonomi i verden.
The deadline set by the European Lisbon Summit in 2000 to make the European Union the most competitive knowledge-based economy in the world falls due in 2010.
I mellemtiden har Kommissionen travlt med forberedelserne til udviklingen af et opfølgningsprogram.
In the meantime, the Commission is in the midst of intensive preparations for a follow-up programme.
På hvilken måde vil civilsamfundet blive inddraget i udarbejdelsen af efterfølgeren til Lissabonprocessen?
What measures will be taken to ensure that the mainstream of society is involved in the introduction of a successor to the Lisbon process?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5818/09
WRITTEN QUESTION E-5818/09
Om: Myndighedernes bæredygtige indkøbspolitik
Subject: Sustainable public procurement policy
Men hvor grøn er Kommissionens egen indkøbspolitik?
But how green is the public procurement policy of the Commission itself?
Hvorledes overvåger Kommissionen bæredygtighedsniveauet (og ikke kun miljøvenligheden) af sine indkøb?
How does the Commission monitor the sustainability content (not only environmental soundness) of its procurement?
Har Kommissionen en handlingsplan for at nå frem til en fuldstændig bæredygtig indkøbspolitik, som man har det i Nederlandene?
Does the Commission have an action plan geared to establishing a completely sustainable procurement policy, as the Netherlands does?
I hvilken udstrækning lykkes det i bekræftende fald Kommissionen at omsætte denne til praksis?
If so, what success is the Commission having in implementing it?
Hvornår planlægger Kommissionen i benægtende fald at udarbejde en sådan handlingsplan?
If not, when does the Commission intend to draw up an action plan?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5819/09
WRITTEN QUESTION E-5819/09
Om: Europæisk Agentur for Grundlæggende Rettigheder
Subject: European Fundamental Rights Agency
Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder blev oprettet i 2007.
In 2007, the European Fundamental Rights Agency was established.
Dette agentur har som målsætning at bistå medlemsstaterne og Unionen med rådgivning og ekspertise vedrørende grundlæggende rettigheder.
The Agency's purpose is to assist the EU Member States, to advise on fundamental rights and to make its expertise available in this field.
En af de grundlæggende rettigheder, der har en central plads i traktaterne, er ligheden mellem mænd og kvinder.
One of the fundamental rights which is central to the Treaties is equality between men and women.
Den berettigede og oprigtige bekymring for ligheden mellem mænd og kvinder er også grunden til, at man i 2006 oprettede Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder.
A justified and sincere concern for such equality was also the reason why in 2006 the European Institute for Gender Equality was established.
Kan Kommissionen oplyse, hvordan det ser ud med ligestillingen mellem mænd og kvinder i bestyrelsen for Det Europæiske Agentur for Grundlæggende Rettigheder?
Can the Commission say what the situation is as regards gender equality in the Management Board of the European Fundamental Rights Agency?
Hvor mange mænd og hvor mange kvinder består denne bestyrelse af?
How many men and how many women does it comprise?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5820/09
WRITTEN QUESTION E-5820/09
Om: Midler til det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse
Subject: Funding of the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion
2010 er det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse.
2010 has been designated the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion.
For at gøre dette år til en succes er der imidlertid brug for tilstrækkelige midler.
However, in order to make this year a success, sufficient funding is needed.
Hvor mange EU-bevillinger er der blevet og vil der blive frigjort med henblik på at gøre det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse til en succes?
How much European funding has so far been allocated, and how much more is yet to be allocated, to making a success of the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion?
Hvordan fordeles disse midler på medlemsstaterne?
How are the funds being distributed among the Member States?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5821/09
WRITTEN QUESTION E-5821/09
Om: Undersøgelser af de nye teknologiers indvirkning på arbejdspladsen og erhvervssygdomme
Subject: Studies on the impact of new technologies on the workplace and on occupational diseases
I 2007 udbød Kommissionen en undersøgelse af de nye teknologiers indvirkning på arbejdspladsen og erhvervssygdomme i offentligt udbud.
In 2007 the Commission issued calls for tenders to enable studies to be conducted on the impact of new technologies on the workplace and on occupational diseases.
I henhold til oplysninger fra Kommissionen i dens svar på en forespørgsel fra Pedro Guerreiro (E‑4955/07) havde undersøgelsen følgende hovedformål: a)
According to the information that if supplied in answer to a question by Pedro Guerreiro (E‑4955/07), the main objectives of the studies were as follows:
I forbindelse med de nye teknologiers indvirkning på arbejdspladsen at vurdere: —
‘(a) for the impact of new technologies on the workplace, to evaluate: —
I hvilket omfang der anvendes mobile kommunikationsanordninger blandt den arbejdsaktive befolkning med fokus på, hvorledes brugen heraf vokser i absolutte tal, og på, hvilke type arbejdstagere der anvender dem. —
“The extent to which mobile communication devices are used among the working population — exploring both how their prevalence is growing in absolute terms and which types of workers are using them. —
Hvordan teknologien (hardware og telekommunikationsmidler) udvikler sig, så anvendelsen af disse anordninger fremmes, og hvordan teknologien forventes at udvikle sig fremover. —
How the technology — hardware and telecommunications — is developing, which enables the use of these devices and how the technology is likely to evolve in the future. —
I forbindelse med erhvervssygdomme at gennemføre: —
(b) On occupational diseases, to carry out: —
En undersøgelse af ergonomiske metoder til risikovurdering og forebyggelse af arbejdsbetingede forstyrrelser i bevægeapparatet (WRULD) under hensyntagen til: den relative indvirkning af de fysiske arbejdsfaktorer og organisations- og samfundsmæssige faktorer (psykosociale faktorer) i forbindelse med udvikling af muskel- og skeletbesvær i nakke, skuldre og arme og arbejdstagerrelaterede spørgsmål såsom alder og køn.
“A study on ergonomic methodology for risk assessment and prevention of WRULDs (work related upper limb disorders), with consideration of: the relative impact of physical work factors and organisation and social factors (psychosocial factors) in the development of musculoskeletal disorders of the upper limbs and neck; and work diversity issues such as age and gender.” ’
Hvilke foranstaltninger har Kommissionen truffet i lyset af disse konklusioner?
What action has the Commission taken in the light of those findings?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-5822/09
WRITTEN QUESTION E-5822/09
Om: Undersøgelse af indvirkningen af virksomhedsudflytninger
Subject: Study on the impact of business relocation
I juli 2007 udbød Kommissionen gennemførelsen af en undersøgelse af indvirkningen af virksomhedsudflytninger i offentligt udbud.
In July 2007 the Commission launched a public tender procedure for a study on the impact of business relocation.
Kommissionens tjenestegrene indarbejdede budgettet for undersøgelsen i et undersøgelsesprogram finansieret af sektion 3 (arbejdsvilkår) i Progressprogrammet.
The Commission services incorporated the budget for the study in a research programme financed under Section 3 (working conditions) of the Progress programme.
Disse undersøgelser havde til formål at analysere flere sektorer (industri og serviceydelser), idet Kommissionen var af den opfattelse, at de burde gennemføres i tæt samarbejde med erhvervsrepræsentanter fra de berørte sektorer.
The aim of these studies was to analyse various sectors (industry and services), and the Commission took the view that they should be carried out in close cooperation with representatives of people working in the sectors concerned.
Hvad var konklusionerne af de gennemførte undersøgelser? 2.
What were the conclusions of the studies carried out? 2.
Hvor meget involverede de berørte sektorers erhvervsrepræsentanter sig i gennemførelsen af undersøgelserne? 3.
To what extent were representatives of people working in the sectors concerned involved in the studies while they were being carried out? 3.