natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rumæniens nationale program for udvikling af landdistrikter omfatter bl.a. foranstaltning 112 (etableringsstøtte til unge landbrugere) og 141 (støtte til delvis selvforsynende landbrug).
Romania's national programme for rural development includes measure 112 — setting-up of young farmers, and measure 141 — support for semi-subsistence farms.
Disse foranstaltninger er af særlig interesse for de potentielle modtagere, men disse har kun en ganske kort frist til rådighed til at udarbejde og indgive ansøgning om finansiering.
These measures have met with particular interest among potential beneficiaries, who are nevertheless complaining that they have very little time available to draw up and submit funding applications.
Kunne Kommissionen oplyse, hvorvidt Rumænien, ifølge de gældende lovbestemmelser, har mulighed for at ændre reglerne for indgivelse af ansøgning om finansiering inden for rammerne af de pågældende foranstaltninger med henblik på at muliggøre en løbende ansøgningsproces, ligesom det er tilfældet med hensyn til foranstaltning 142 (oprettelse af producentsammenslutninger)?
In accordance with the legislation in force, would it be possible for Romania to amend the rules for submitting funding applications for these measures to make the ongoing submission of applications possible (as is the case, for example, for measure 142 — establishing producer groups)?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3379/10
WRITTEN QUESTION E-3379/10
Om: Omfordeling af bevillinger inden for rammerne af Rumæniens nationale program for udvikling af landdistrikter
Subject: Reallocation of funds under Romania's national programme for rural development
Omfanget af ansøgninger, der er registreret i forbindelse med programmet for fornyelse og udvikling af landsbyer, som er omfattet af Rumæniens nationale program for udvikling af landdistrikter (foranstaltning 322 — fornyelse og udvikling af landsbyer, forbedring af de basale tjenester for erhvervslivet og befolkningen i landdistrikterne og opgradering af natur- og kulturværdier i landdistrikterne) er syv gange højere end det disponible beløb.
The number of applications to the village renewal and development programme under Romania's national programme for rural development (measure 322 — renewal, village development, improvement of basic services for the economy and the rural population and strengthening of the rural heritage) has been seven times higher than the amount of funding available.
I betragtning af betydningen af dette program ønsker de rumænske myndigheder, at de resterende bevillinger fra andre europæiske programmer, hvor der er registreret et mindre ansøgningsomfang, omfordeles.
Given the importance of this programme, the Romanian authorities would like to reallocate the funding left over in other European programmes that received fewer applications.
Kunne Kommissionen oplyse, på hvilke betingelser en sådan omfordeling ville være mulig?
Can the Commission specify under what conditions such a reallocation is possible?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3382/10
WRITTEN QUESTION E-3382/10
(14. maj 2010)
(14 May 2010)
Om: Forbud mod fuldstændig tildækning af kroppen samt identificeringspligt i de 27 EU-medlemsstaters lovgivning
Subject: Ban on full-body concealment and mandatory requirements regarding identifiability in the 27 EU Member States
Som vi dagligt har hørt i pressen i de seneste måneder, har Belgien og Frankrig næsten afsluttet diskussionen om lovindgreb, som snart vil føre til et forbud mod at bære heldækkende dragter (burka og nikab) inden for deres nationale grænser.
Over the last few months, wide daily political press coverage has been devoted to deliberations in France and Belgium, now at a very advanced stage, which could soon lead to legislation banning the burqa and niqab full-body robes within their respective national territories.
Selv om Frankrig og Belgien vil være de første to lande inden for det europæiske retsområde, der vedtager sådanne bestemmelser, bedes Rådet oplyse, hvor mange og hvilke andre EU-medlemsstater der anser bæringen af påklædning, som dækker hele kroppen, i fuld offentlighed for en forseelse, eller pålægger bøder eller andre sanktioner mod personer, der maskerer sig offentligt.
While France and Belgium would be the first two countries in the European judicial area to adopt such measures, can the Council indicate how many and which other EU Member States regard full-body concealment in public places as an offence or impose fines or penalties on those concealing their identities in public?
Rådet er ikke i besiddelse af de oplysninger, det ærede parlamentsmedlem ønsker.
The information requested by the Honourable Member is not available to the Council.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3383/10
WRITTEN QUESTION E-3383/10
Om: Medlemsstatslige myndigheder med interesser i våbenproducenter
Subject: Shareholdings by Member State authorities in arms manufacturing companies
Jeg erfarer gennem pressen, at regionen Vallonien i årevis har ejet 100 % af aktierne i den vallonske våbenfabrikant FN Herstal.
According to press reports, the Walloon regional government has for years held a 100% stake in the FN Herstal arms manufacturing company in Wallonia.
Kan Rådet sige mig, om det har en fortegnelse over alle medlemsstaters eller medlemsstatslige myndigheders økonomiske interesser i våbenfabrikker (herunder størrelsen af interesserne, virksomhedens omsætning, antal medarbejdere osv.)?
Does the Council have a list of all shareholdings by Member States or their governments in the arms industry (including information regarding the size of the shareholdings, turnover, staff, etc)?
Kan Rådet i bekræftende fald fremlægge denne fortegnelse?
If so can it provide this information?
Findes der en europæisk lovgivning, som fastsætter regler for sådanne interesser?
Does European legislation exist governing shareholdings in this sector?
I bekræftende fald, hvilken?
If so which?
Mener Rådet ikke, at sådanne interesser er i modstrid med ånden i EU's adfærdskodeks for våbeneksport og den fælles holdning fra 2008 om eksport af militært udstyr og militær teknologi?
Does the Council not consider this to infringe the spirit of the EU code of conduct on arms exports and the 2008 Common Position regarding the export of military technology and equipment?
Ser Rådet en mulighed for en eventuel sammenblanding af interesser, nemlig at staten/regionen (som ejer og aktionær) vil undergrave sin egen kontrol af våbeneksporten?
Does it see a possible conflict of interest leading central or regional authorities (as owners or shareholders) to undermine their own arms export controls?
Agter Rådet at tage supplerende initiativer (lovgivning) på dette felt for at imødegå en sådan sammenblanding af interesser?
Does the Council intend to take additional measures or adopt additional legislation with a view to preventing such conflicts of interest in this area?
For så vidt angår det ærede medlems første spørgsmål ligger Rådet ikke inde med en liste over medlemsstaternes eller deres regeringers aktieposter i våbenindustrien (herunder information om aktieposternes størrelse, omsætning, personale osv.).
Regarding the Honourable Member's first question, the Council does not have a list of shareholdings by Member States or their governments in the arms industry (including information regarding the size of the shareholdings, turnover, staff, etc).
Med hensyn til EU‑lovgivningen om aktieposter er der ingen bestemmelser, der specifikt er rettet mod den industrisektor, der beskæftiger sig med våbenproduktion.
Regarding EU legislation governing shareholdings, there are no provisions specifically aimed at the sector of industry involved in the manufacture of arms.
Rådet har aldrig drøftet, om det er passende eller etisk, at nationale og regionale myndigheder har andele i virksomheder, der producerer våben, om sådanne andele kan være i strid med ånden i Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP om fælles regler for kontrol med eksport af militær-teknologi og ‑udstyr, eller om der kan være en interessekonflikt, som fører til, at centrale eller regionale myndigheder (som ejere eller andelshavere) underminerer deres egen våbeneksport-kontrol.
The questions of whether it is appropriate or ethical for national and regional authorities to have stakes in arms manufacturing companies, or whether such stakes might infringe the spirit of Common Position 2008/944/CFSP regarding the export of military technology and equipment, or the possibility of a conflict of interest leading central or regional authorities (as owners or shareholders) to undermine their own arms export controls have never been discussed in the Council.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3384/10
WRITTEN QUESTION E-3384/10
Om: Sundhedskontrol på græske slagterier
Subject: Hygiene control in Greek slaughterhouses
Alligevel har Kommissionen tidligere i flere tilfælde konstateret, at de græske myndigheder har overtrådt omtalte direktiv.
Nevertheless, the Commission has several times in the past noted infringements by the Greek authorities of the directive in question.
Findes der græske slagterier, der overtræder bestemmelserne i EU-direktivet om eksport af rødt kød til EU's marked?
Are there slaughterhouses in Greece which are in breach of the European directive's provisions on exporting red meat to the Community market?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3385/10
WRITTEN QUESTION E-3385/10
Om: Kvalitetsvurdering af drikkevandet i Grækenland
Subject: Assessing the quality of drinking water in Greece
Grækenland har gennemført alle de EU-direktiver, der drejer sig om drikkevandskvalitet (såsom f.eks. direktiv 98/83/ΕF) EFT L 330 af 5.12.1998, s. 32 . i sin nationale lovgivning.
Greece has transposed into national law all Community directives relating to the quality of water intended for human consumption (e.g. Directive 98/83/ΕC) OJ L 330, 5.12.1998, p.
Kan Kommissionen selv foretage stikprøveundersøgelser, eller vurderer den på grundlag af de resultater, som den får fra Grækenlands nationale laboratorium?
Can the Commission take samples itself or does it make an assessment based on the results provided by the State Chemical Laboratory?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3386/10
WRITTEN QUESTION E-3386/10
Om: Hjælpeplan for Grækenland
Subject: Aid plan for Greece
Finansministrene i euroområdet besluttede den 2. maj 2010 at iværksætte hjælpeplanen for Grækenland.
On 2 May 2010 the Finance Ministers of the eurozone decided to activate the aid plan for Greece.
Medlemsstaternes bidrag beløber sig til 80 mia. euro over tre år i form af lån.
The Member States are to contribute EUR 80 billion over three years in the form of loans.
Aktiveringen af denne hjælpeplan er et kraftigt signal til finansmarkederne.
Putting the aid plan into action sends a powerful signal to the financial markets.
Den er et udtryk for hele euroområdets beslutsomme solidaritet for at komme et af dets medlemmer, der er i vanskeligheder, til hjælp.
It demonstrates the solidarity throughout the eurozone and the determination of its members to help one of their number in difficulty.
Denne foranstaltning er absolut nødvendig for at undgå en destabilisering, der ville have været dramatisk for euroområdet.
Taking this step was essential in order to prevent destabilisation, which would have had a drastic effect on the eurozone.
Denne hjælpeplan er dog betinget af, at der i Grækenland gennemføres stramme budgetforanstaltninger for at sanere de offentlige finanser drastisk.
However, the aid plan is contingent on Greece implementing austerity measures to bring about a radical improvement in its public finances.
Det er yderst skadeligt at nå til en så alvorlig situation og til at skulle træffe sådanne nødforanstaltninger.
The fact of getting into such a serious situation and of needing to take emergency measures of this kind does a great deal of harm.
Hvilke foranstaltninger agter Rådet at gennemføre, hvis andre lande i euroområdet skulle opleve en krise af samme art?
What measures does the Council envisage taking if other eurozone countries should find themselves in a similar crisis?
Hvilke foranstaltninger overvejes på længere sigt for bedre at beskytte EU mod finansiel spekulation?
In the longer term, what steps are planned to protect the Union more effectively against financial speculation?
Der kan ydes støtte over Unionens budget på indtil 60 mia. EUR.
Support from the Union budget may be up to EUR 60 billion.
Det skal nævnes, at en yderligere finansiel støtte på indtil 440 mia. EUR, som ydes gennem lån sikret af euroområdets medlemsstater, er en del af en mellemstatslig aftale mellem de deltagende medlemsstater.
It should be noted that further financial assistance of up to EUR 440 billion, to be provided through loans guaranteed by the euro area Member States, is part of an intergovernmental agreement between participating Member States.
Med hensyn til de initiativer, der skal træffes med henblik på en styrket samordning af den økonomiske politik i euroområdet og i EU som helhed, noterede Rådet sig i sine konklusioner af 18. maj 2010 forelæggelsen af Kommissionens meddelelse den 12. maj.
As for initiatives to be taken to enhance economic policy coordination in the euro area and the EU as a whole, in its conclusions of 18 May 2010 the Council took note of the presentation on 12 May of a communication from the Commission.
Meddelelsen vil understøtte det arbejde, der udføres i en taskforce, som formanden for Det Europæiske Råd efter anmodning fra Det Europæiske Råd på mødet den 25.‑26. marts 2010 nedsatte med henblik på at forelægge de foranstaltninger, der er nødvendige for at forbedre kriseløsningsrammen og budgetdisciplinen i EU.
The communication will contribute to the work of a task force established by the President of the European Council at the request of the European Council, at its meeting on 25‑26 March 2010, on the measures needed for an improved crisis resolution framework and better budgetary discipline in the EU.
Taskforcen består af repræsentanter for medlemsstaterne (primært de 27 medlemsstaters finansministre), Rådets formandskab og Den Europæiske Centralbank og har formanden for Det Europæiske Råd som formand.
The task force is composed of representatives of the Member States (primarily the Finance Ministers of the 27 Member States), the Council Presidency and the European Central Bank, and chaired by the President of the European Council.
Efter sit første møde den 21. maj 2010 holdt gruppen sit andet møde i tilknytning til rådssamlingen den 8. juni, og den holder sit tredje møde den 12. juli.
After an initial meeting held on 21 May 2010, the task force met a second time on the sidelines of the Council on 8 June and will hold a third meeting on 12 July.
Det Europæiske Råd hilste den 17. juni fremskridtsrapporten fra formanden for Taskforcen om Økonomisk Styring velkommen og var enigt om et første sæt retningslinjer, både med hensyn til en styrkelse af bestemmelserne om budgetdisciplin (styrkelse af det forebyggende og det korrigerende element i stabilitets- og vækstpagten, bedre hensyntagen til udviklingen i gælden, etablering af et europæisk halvår, indførelse af nationale budgetregler og mellemfristede budgetrammer i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten og sikring af de statistiske oplysningers kvalitet) og med hensyn til makroøkonomisk overvågning (udarbejdelse af en resultattavle for at kunne vurdere ubalancer i konkurrenceevnen og udvikling af en effektiv overvågningsramme).
The European Council on 17 June welcomed the progress report by the President of the task force on economic governance and agreed on a first set of orientations, with regard to both the strengthening of the rules on budgetary discipline (strengthening of the preventive and corrective arms of the Stability and Growth Pact, greater consideration of the evolution of debt, introduction of a ‘European semester’, establishment of national budgetary rules and medium‑term budgetary frameworks in line with the Stability and Growth Pact, ensuring the quality of statistical data) and macroeconomic surveillance (development of a scoreboard to assess competitiveness imbalances, development of an effective surveillance framework).
Det Europæiske Råd opfordrede taskforcen og Kommissionen til hurtigt at videreudvikle disse retningslinjer og gøre dem operationelle.
The European Council invited the task force and the Commission to rapidly develop these orientations further and make them operational.
Taskforcens endelige rapport, der skal omfatte mandatet i sin helhed, forelægges for Det Europæiske Råd i oktober 2010.
The task force's final report, covering the full scope of its mandate, will be presented to the European Council in October 2010.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3387/10
WRITTEN QUESTION E-3387/10
Medlemsstaternes bidrag beløber sig til 80 mia. EUR over tre år i form af lån.
The Member States are to contribute EUR 80 billion over three years in the form of loans.
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at gennemføre, hvis andre lande i euroområdet skulle opleve en krise af samme art?
What measures does the Commission envisage taking if other eurozone countries should find themselves in a similar crisis?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3388/10
WRITTEN QUESTION E-3388/10
Om: Samhørighedspolitikkens fremtid efter 2013
Subject: Future of cohesion policy after 2013
Samhørighedspolitikken er en af EU's vigtige politikker.
Cohesion policy is one of the core policies of the European Union.
Den gør det muligt at finansiere talrige borgerprojekter og at fremme samhørigheden mellem de europæiske regioner.
It is the key to financing a great number of projects for ordinary people and to promoting convergence among Europe’s regions.
Midtvejs i de finansielle forslag 2007-2013, hvordan ser Kommissionen så samhørighedspolitikkens fremtid efter 2013?
Mid-way through the 2007‑13 budgetary period, how does the Commission envisage the future of cohesion policy beyond 2013?
Det er yderst skadeligt, at strukturfondene kun koncentrerer sig om de dårligst stillede regioner, for samhørighedspolitikken bør ikke blive en bistandspolitik.
It would be very damaging if the structural funds were to be concentrated solely on the least favoured regions because cohesion policy should not be allowed to become a form of welfare policy.
Hvordan ser Kommissionen fremtiden for målet om »regional konkurrenceevne og beskæftigelse«?
What future does the Commission see for the Regional Competitiveness and Employment objective?
En eventuel delvis gennationalisering af samhørighedspolitikken ville være meget skadelig for gennemførelsen af denne politiks mål.
Any partial renationalisation of cohesion policy would make it significantly harder to achieve the policy’s aims.
Hvad er Kommissionens holdning i den forbindelse?
Where does the Commission stand on that question?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3389/10
WRITTEN QUESTION E-3389/10
Om: Gennemførelse af borgerinitiativet
Subject: Implementing citizens' initiatives
Med Lissabontraktaten er der blevet indført en initiativret for borgerne, som giver mindst en million borgere fra mindst en tredjedel af medlemsstaterne mulighed for at fremsende lovgivningsforslag til Kommissionen.
The Lisbon Treaty introduced as a right the concept of the citizens’ initiative, whereby one million signatories from at least a third of the EU Member States can put a legislative proposal to the Commission.
Det står dog Kommissionen frit for, om det vil følge op på borgernes forslag.
The Commission retains discretion, however, with regard to how citizens’ initiative proposals are followed up.
Kommissionen har forpligtet sig til at undersøge de modtagne forslag inden for en frist på fire måneder og til at offentliggøre begrundelserne for dens beslutninger.
The Commission has undertaken to consider such proposals within four months of receiving them and to make public the grounds for its decisions on them.
Den bedes ligeledes præcisere, hvilke kriterier den agter at anvende til bedømmelse af, hvordan den skal følge op på forslagene.
Could it, in addition, detail the criteria that it intends to use for deciding how proposals will be followed up?
Kan Kommissionen oplyse, hvem i Kommissionen der har kompetence til at træffe disse beslutninger?
Could it also indicate which Commission body will be empowered to take the relevant decisions?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3390/10
WRITTEN QUESTION E-3390/10
Om: Industripolitik inden for rammerne af Europa 2020-strategien
Subject: Industrial policy as part of the Europe 2020 strategy
Kommissionen har forslået strategien »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«.
The Commission has put forward the Europe 2020 strategy ‘for smart, sustainable and inclusive growth’.
I denne strategi foreslås flere retningslinjer for fremme af den økonomiske vækst i EU i de kommende 10 år.
The strategy proposes action on a number of fronts to foster economic growth in the EU over the next decade.
Blandt de forslag, der er opstillet i Europa 2020-strategien, lægger Kommissionen vægt på flagskibsinitiativet »En industripolitik for en globaliseret verden«.
Among the Europe 2020 proposals that the Commission highlights is the flagship initiative on ‘an industrial policy for the globalisation era’.
Det er navnlig planen, »at udvikle en horisontal tilgang til industripolitik, der kombinerer forskellige politikinstrumenter (f.eks. »intelligent« regulering, moderniserede procedurer for offentlige indkøb, konkurrenceregler og fastsættelse af standarder)«.
One of the aims here is to ‘develop a horizontal approach to industrial policy combining different policy instruments (e.g. “smart” regulation, modernised public procurement, competition rules and standard setting)’.
Vil fremme af en horisontal industripolitik blive ledsaget af sektorbaserede initiativer?
Will the promotion of a horizontal approach to industrial policy be accompanied by sector-specific initiatives?
Det er helt sikkert vigtigt at fremme erhvervsklimaet generelt, men nogle strategiske sektorer (f.eks. bilindustrien, elektronikindustrien, flyindustrien) har behov for mere specifikke foranstaltninger.
While general improvement in the climate for industry is undoubtedly needed, certain strategic sectors (the automotive, electronics and aviation industries, for example) require more targeted measures.
Hvordan agter Kommissionen at kombinere sin industripolitik med de nødvendige sektorbaserede foranstaltninger?
How does the Commission intend to link its horizontal approach to industrial policy with necessary sector-specific measures?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3391/10
WRITTEN QUESTION E-3391/10
Om: Fremme af klyngedannelse og konkurrencedygtige centre inden for rammerne af Europa 2020-strategien
Subject: Promoting clusters and centres of competitiveness as part of the Europe 2020 strategy
I sin strategi »Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« fastslår Kommissionen betydningen af at fremme klyngedannelsre (eller konkurrencedygtige centre) for at forbedre klimaet for de europæiske virksomheder.
In its Europe 2020 ‘strategy for smart, sustainable and inclusive growth’, the Commission asserts the importance of promoting clusters (or centres of competitiveness) in order to improve the European business environment.
En klynge kan defineres som et område med en stor koncentration af industrivirksomheder af alle størrelser samt forskningsinstitutioner og højere uddannelsesinstitutioner, der opererer inden for en bestemt sektor på internationalt niveau.
A cluster can be defined as a significant concentration of industrial companies, large and small, and research and higher education establishments, working at an international level in a given sector.
Ved at fremme synergier mellem forskning, innovation og produktion er klyngerne spydspidsen i den europæiske industris konkurrenceevne.
By encouraging synergies between research, innovation and production, clusters are breaking new ground in European industrial competitiveness.
EU har ikke brug for at udvikle talrige klynger, men snarere for at støtte dem, der allerede har en rodfæstet international dimension.
Rather than developing a large number of clusters, the EU needs to support those that already have a firmly established international dimension.
Er Kommissionen enig i en sådan strategi?
Does the Commission agree with this approach?