natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Baggrunden for forespørgslen skal bl.a. ses i lyset af direktivets præambel, hvor det i tredjesidste afsnit hedder: »det bør kræves af medlemsstaterne, at de udpeger de arbejdsaktiviteter, der indebærer, at arbejdstagere eller enkeltpersoner i befolkningen udsættes for en væsentligt forøget bestråling fra naturlige kilder, som der ikke kan ses bort fra i strålebeskyttelsessammenhæng; medlemsstaterne bør træffe passende beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med sådanne arbejdsaktiviteter«.
The background to the question should be seen, inter alia , in the light of the preamble to the directive, the fourth last paragraph of which states ‘Whereas the Member States should be required to identify work activities involving significantly increased levels of exposure for workers or members of the public to natural radiation sources which cannot be disregarded from a radiation protection point of view; whereas the Member States should take appropriate protective measures in respect of the work activities declared to be of concern;’.
Når samtidig artikel 2 tages i betragtning, og her specifikt artikel 2, stk. 2, jf. stk. 4, hvor kun eksponering for kosmisk stråling ved jordoverfladen er undtaget fra direktivets områdeafgrænsning — forekommer det ikke i tråd hermed, at artikel 42 alene omhandler flypersonale, når andre arbejdstagere udsættes for nøjagtig samme påvirkning, jf. argumentationen for den oprindelige forespørgsel.
When, at the same time, Article 2 is taken into account, specifically Article 2, paragraphs 2 and 4, which only exclude exposure to cosmic radiation at ground level from the scope of the directive, it does not appear consistent for Article 42 to cover flight crew alone when other workers are exposed to exactly the same effects; see the arguments put forward in the original question.
Medlemsstaterne har tilsyneladende ikke taget initiativ til opfyldelse af artikel 40, stk. 2, litra d, hvorfor spørgsmålet genfremsættes.
Member States have apparently not taken measures to comply with Article 40, paragraph 2(d) and I would therefore put the question to the Commission again.
(16. april 2010)
(16 April 2010)
Udsættelse for kosmisk stråling er omfattet af direktiv 96/29/Euratom Rådets direktiv 96/29/Euratom af 13. maj 1996 om fastsættelse af grundlæggende sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, som er forbundet med ioniserende stråling, EFT L 159 af 29.6.1996 . i medfør af artikel 2, stk. 2.
Exposures to cosmic radiation in high altitudes are indeed within the scope of Directive 96/29/Euratom Council Directive 96/29/Euratom of 13 May 1996 laying down basic safety standards for the protection of the health of workers and the general public against the dangers arising from ionizing radiation, OJ L 159, 29.6.1996. on the basis of Article 2.2.
Direktivets afsnit VII, artikel 40, stk. 2, omhandler arbejdsaktiviteter, der kan være berørt, og flyvning nævnes udtrykkeligt i litra d).
Title VII, Article 40 paragraph 2 of the directive does address work activities which may be of concern, and mentions under (d) explicitly aircraft operation.
Under forarbejderne til direktiv 96/29/Euratom var udsættelse af personer for kosmisk stråling under flyrejser med i overvejelserne, da eksponering af personer, der som ansatte hyppigt rejser med fly i forbindelse med arbejdet, i helt særlige tilfælde kan nå op på et niveau, der ud fra et strålehygiejnisk synspunkt ikke kan ses helt bort fra.
At the time of drafting Directive 96/29/Euratom, consideration was given to the exposure of passengers to cosmic radiation while travelling by air, as the exposure of frequent flyers who are employees travelling for their job can in extreme cases indeed reach levels which cannot be disregarded from radiation protection point of view.
Det er forholdsvis enkelt for et luftfartsselskab at registrere hvert enkelt besætningsmedlems flyvninger og den dertil knyttede eksponering.
While it is relatively straightforward for an airline company to keep a record of the flights and the related exposure of each aircrew member, it is much more difficult for an employer of frequently flying staff to receive the exact flight data of all the flights, in particular when using different airline companies, and calculate the annual exposures for each individual employee, using these flight data.
Derimod er det langt vanskeligere for en arbejdsgiver med personale, der hyppigt rejser med fly, at indhente de nøjagtige flyvedata for alle flyvninger, især når der benyttes forskellige luftfartsselskaber, og ud fra disse oplysninger beregne den årlige eksponering for hver enkelt af de ansatte.
The Commission, therefore, considers the control of exposures of frequent flyers as not feasible in practice and does not intend to introduce specific provisions for the control of these exposures.
Derfor anser Kommissionen det for umuligt i praksis at føre kontrol med hyppige flyrejsendes eksponering og agter ikke at indføre særlige bestemmelser om kontrol med denne eksponering, men medlemsstaternes ansvarlige myndigheder kan beslutte at fastsætte regler for særlige situationer.
Nevertheless, Member States' competent authorities may decide to regulate specific situations.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1459/10
WRITTEN QUESTION E-1459/10
Om: Europæisk støtte til sport
Subject: EU funding for sport
I artikel 165 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde tildeles de europæiske institutioner for første gang kompetence inden for sport, idet EU skal bidrage til »fremme af sport i Europa« og navnlig tage hensyn til sportens »sociale og uddannende funktion«.
For the first time, Article 165 of the Treaty on the Functioning of the European Union gives the EU institutions competence in the field of sport: the EU has to contribute to the ‘promotion of European sporting issues’, while taking account of sport’s ‘social and educational function’, among other things.
For at nå dette mål burde EU kunne yde finansiel støtte til europæiske borgeres projekter, som sætter fokus på sportens uddannende og sociale funktion.
In pursuit of this goal, the EU should be in a position to help fund projects run by European citizens that emphasise the educational and social function of sport.
Hvordan har Kommissionen tænkt sig at føre denne nye kompetence ud i livet i lyset af de krav, som EU's budgetmæssige funktionsmåde er underlagt?
Bearing in mind the constraints arising from the EU’s budgetary system, how does the Commission intend to give practical form to this competence?
Er det muligt at yde egentlig finansiel støtte til sport inden for rammerne af de aktuelle støtteprogrammer, eller skal der oprettes et specifikt støtteprogram?
Can genuine financial support for sport be provided as part of existing funding programmes, or will a special funding programme need to be set up?
Hvis det sidste er tilfældet, hvornår vil et sådant program da kunne træde i kraft?
In the latter scenario, how soon could such a programme be operational?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1460/10
WRITTEN QUESTION E-1460/10
Om: Udarbejdelse af en europæisk sportspolitik
Subject: Developing an EU policy on sport
Hvilken strategi agter Kommissionen at følge i forbindelse med udarbejdelsen af en sådan politik?
How does the Commission intend to go about developing such a policy?
I hvilket omfang vil Europa-Parlamentet — de europæiske borgeres repræsentant — blive inddraget i dette arbejde?
To what extent will Parliament — which represents EU citizens — be involved?
Hvad mener Kommissionen om forslaget fra bevægelsen »Olympic and Sports Movement« om at indføre et permanent forum for bilateral høring mellem bevægelsens repræsentanter og EU's institutioner?
What does the Commission think of the proposal by the Olympic and sporting movement to set up a permanent forum for bilateral consultation between its representatives and the EU institutions?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1461/10
WRITTEN QUESTION E-1461/10
Om: Transeuropæiske net
Subject: Transeuropean networks
Spanien er forbundet med Portugal via fire jernbanelinjer: Viana do Castelo — Vigo (to daglige forbindelser / maksimumshastighed på 41 km/t), Castelo de Vide — Cáceres (én daglig forbindelse / 32 km/t), Elvas — Badajoz (én daglig forbindelse / 25 km/t) og endelig Guarda — Salamanca.
Spanish-Portuguese rail links involve four lines: Viana do Castelo — Vigo (two connections per day/average speed 41 km/h), Castelo de Vide — Cáceres (one connection per day/32 km/h), Elvas — Badajoz (one connection per day/25 km/h), and Guarda — Salamanca.
Sidstnævnte jernbanelinje, der er 172 km lang, var såvel fra spansk side som fra portugisisk side genstand for en gennemgribende renovering i 90’erne, der for størstedelens vedkommende blev finansieret med fællesskabsmidler.
172 km of this last-named, on both the Spanish and Portuguese sides of the border, were fully upgraded in the 1990s, with most of the funding coming from Community sources.
Det renoverede spor gør det nu muligt at nå op på hastigheder på 140 km/t og gennemsnitlige driftshastigheder på ca. 100 km/t, hvis vi ser bort fra de lange ophold ved grænsen (22 minutter i den ene retning og 25 i den anden).
The modernised track now allows speeds of up to 140 km/h to be reached, with commercial averages of cerca 100 km/h, if we discount the long stop at the border (22 minutes in one direction and 25 minutes in the other).
Har fællesskabsinvesteringerne tjent deres formål, taget i betragtning at passagerbefordringen på jernbanelinjen efter renoveringen er blevet begrænset betydeligt?
Was this the objective of the Community investment, given that since it was upgraded, the line has significantly limited its passenger traffic?
I hvilket omfang er denne situation i overensstemmelse med artikel 170 i TEUF (om oprettelse af transeuropæiske net, der skal bidrage til, at EU's borgere kan drage fuld nytte af fordelene ved skabelsen af et område uden indre grænser)?
Is this situation in line with Article 170 of the TFEU (on establishing trans-European networks, which should help to allow the Union's citizens fully to benefit from the advantages of the establishment of an area without internal frontiers)?
Derudover er de lange ophold ved grænserne, uden at det tilsyneladende er teknisk begrundet, ikke i overensstemmelse med den underliggende ånd i artikel 45, stk. 1, (om arbejdstagernes frie bevægelighed) og artikel 77, stk. 1, litra a og e i TEUF (om den frie bevægelighed for personer og fravær af enhver kontrol ved passage af de indre grænser).
Furthermore, do the long stops made at the border, for no apparent technical reason, not contradict the underlying spirit of Article 45(1) (on the freedom of movement of workers) and Article 77(1)(a) and (2)(e) of the TFEU (on the freedom of movement of persons and the absence of any controls on persons when crossing internal borders)?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1463/10
WRITTEN QUESTION E-1463/10
Om: Bekymring vedrørende privatliv på sociale netværkssider
Subject: Privacy concerns regarding social networking websites
I løbet af de sidste to uger er sociale netværkssider som Facebook og Googles »Buzz« gentagne gange dukket op i nyhederne i sager om privatliv.
During the last two weeks, social networking websites like Facebook and Google's ‘Buzz’ have repeatedly hit the news concerning privacy issues.
Med hensyn til Facebook har kommissær Reding udtrykt bekymring over en ændring i defaultindstillingerne for privatliv, der tillader ikke bare venner, men alle og enhver at se personlige data.
Regarding Facebook, Commissioner Reding voiced concern over a change in the default privacy settings, allowing not only friends to see personal data, but everybody.
Bekymringerne vedrørende privatliv for Googles Buzz er tilsvarende: Enhver, som for nylig har modtaget en mail fra en bruger af Gmail, vil pr. default og uden forudgående samtykke, modtage brugerens statusopdateringer via Buzz.
The privacy concern over Google's Buzz is similar: everybody of a Gmail user has recently sent an email to will, by default and without prior consent, receive his status updates via Buzz.
Endvidere kan enhver, der modtager disse statusopdateringer, se, hvem der ellers modtager opdateringerne.
Furthermore, everybody receiving these status updates can see who is receiving these status updates as well.
Oven i købet viser Googles søgemaskine disse statusopdateringer.
On top of that, Google's search engine will show these status updates.
Er Kommissionen enig med mig i at: —
Does the Commission agree with me that: —
mindreåriges profiler som default skal være private? —
default, the profiles of minors should be private? —
oplysninger om brugere under ingen omstændigheder må videregives uden forudgående samtykke? —
under no condition may information on users be passed on to others without prior consent? —
brugere klart og tydeligt skal advares om risici ved at dele personlige data?
uses should be clearly and visibly warned of the risks of sharing personal data?
I bekræftende fald: —
If yes: —
Hvilke konkrete foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at beskytte brugernes privatliv og håndhæve lovene om privatliv? —
What concrete steps will the Commission take to protect the privacy of consumers and enforce privacy laws? —
Hvilke skridt vil Kommissionen tage, hvis sociale netværk og andre firmaer, der arbejder med personlige data, ikke følger reglerne?
In the event of failure to comply by social networks and other companies dealing with personal data, what action will the Commission take?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1464/10
WRITTEN QUESTION E-1464/10
Om: Inddragelse af handicappede på arbejdsmarkedet i et EU med 27 stater
Subject: Inclusion of the disabled in the workplace in EU‑27
I Europa er der stadig mange forskelle, hvad angår metoder til vurdering af handicap.
In Europe, methods used for assessing disability still differ widely.
På beskæftigelsesområdet er flere pålidelige kilder (heriblandt Eurosat) enige i, at handicappede oplever større vanskeligheder og/eller udelukkes fra arbejdsmarkedet.
As regards employment, authoritative sources, including Eurostat, agree that disabled people have greater difficulty in and/or are excluded from the labour market.
Inddragelsen af disse mennesker på arbejdsmarkedet udgør under alle omstændigheder et af de af EU fastsatte mål og er ved flere lejligheder blevet understreget og opfulgt ved hjælp af fællesskabspolitikker, der sigter mod at fremme handicappedes integration og aktive deltagelse i det økonomiske og sociale liv.
And yet including these people in the labour market is one of the EU's stated objectives, which has been repeatedly sanctioned and pursued through Community policies aiming to encourage the integration and active participation of the disabled in economic and social life.
I forbindelse med inddragelse af handicappede på arbejdsmarkedet markerer 2010 (som er året for økonomisk og social inddragelse) en vigtig overgangsfase, idet det afslutter handlingsplanen vedrørende handicap 2004‑2010, hvilket maner til den nødvendige eftertanke i EU's institutioner med hensyn til resultaterne og de fremtidige aspekter.
As far as inclusion of disabled people in the workplace is concerned, this year, which is dedicated to economic and social inclusion, marks an important transition, as it brings the Disability Action Plan 2004‑2010 to an end and is thus a reminder to the Community institutions to embark on a necessary debate on the results achieved and future prospects.
Eftersom manglen på en ensartet og på EU‑plan sammenlignelig metode til vurdering af handicap på beskæftigelsesområdet udgør et stort minus i forbindelse med analysen af fænomenet og den efterfølgende definition/iværksættelse af effektive politikker med henblik på at inddrage handicappede på arbejdsmarkedet, bedes Kommissionen oplyse, om den på dette område finder det hensigtsmæssigt at give EU's politik en i det hele taget tydeligere, modigere og mere stimulerende karakter?
The lack of a standardised, Community-wide method to assess disability is a considerable disadvantage, as far as employment is concerned, in terms of being able to examine the issue and, subsequently, to frame and implement effective policies for including the disabled in the workplace; does the Commission not therefore think that, with regard to the inclusion of disabled people in the workplace, it should take a generally clearer, more courageous and incentive-oriented approach to EU policy?
Agter Kommissionen mere specifikt (efter at have identificeret en standardfremgangsmåde til vurdering af handicap) at fastsætte en frist, inden for hvilken hver medlemsstat skal indføre denne fremgangsmåde og tilvejebringe en konsekvent og sammenhængende vurdering af procentmængden af handicappede, som rent faktisk er integreret på arbejdsmarkedet inden for statens område?
More specifically, subject to the identification of a standard disability assessment model, does the Commission intend to set a deadline within which each Member State will have to adopt that model and subsequently provide — with reference to its own territory — a coherent weighting of the numbers of disabled people who have genuinely been included into the workplace?
Agter Kommissionen efterfølgende på grundlag af de opnåede resultater at fastsætte rimelige og kvantitativt verificerbare målsætninger, som skal opfyldes ifølge en flerårig plan med gradvise mål, hvis status skal vurderes ved de forskellige perioders udløb?
Does the Commission then intend to set reasonable and quantifiable objectives, on the basis of the results achieved, to be met in accordance with a multiannual, plan involving progressive goals which, when the plan expires, will have to be accurately measured?
Ønsker Kommissionen endelig at motivere de enkelte medlemsstater til at vedtage en mere effektiv politik for at inddrage handicappede på arbejdsmarkedet ved hjælp af en mekanisme med præmier og sanktioner, som skal tildeles i takt med den gradvise vurdering af de af hver stat opnåede resultater gennem egnede og selvstændige nationale politikker om handicap og arbejde?
And lastly, will the Commission encourage the Member States to adopt more incisive policies regarding the inclusion of disabled people in the workplace by means of a system of bonuses and penalties based on the gradual checking of the results achieved by each individual Member State through its own independent national policies on disability and work?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1465/10
WRITTEN QUESTION E-1465/10
Om: Diskrimination af børn med Downs syndrom i socialt netværk
Subject: Expressions of discrimination against Down syndrome children on a social network
I det sociale netværk Facebook er der i de senere dage dukket en gruppe op med kaldet lad os skyde til måls efter børn med Downs syndrom (Giochiamo al tiro al bersaglio con i bambini Down).
Over the last few days, the social network Facebook has hosted a group called ‘Let's play target shooting with Down's children’.
Gruppens medlemmer opfordrede i nogle kommentarer til vold mod og foragt for alle de mennesker, der lider af Downs syndrom.
This group, through a number of comments made by its members, encouraged violence and contempt for the dignity of all those affected by Down syndrome.
Enhver, der så dette websted, som den 22. februar 2010 havde hundredvis af medlemmer, reagerede straks med forargelse.
Everyone who came across the web page of this group — which on Sunday 22 February 2010 had hundreds of members — reacted immediately with indignation.
Selv om mange mennesker og it‑politiet krævede siden fjernet, greb det selskab, der er ansvarligt for Facebook, dog ikke ind med det samme.
Despite the demand by the public and the postal police for the page to be removed, the company which manages Facebook did not take immediate action.
Episoder som denne er et eksempel på, hvordan befolkningen bruger internettet på upassende vis ved at anvende det som et offentligt sted for personligt afløb, hvor alt er tilladt, uden at udvise den mindste form for respekt, følsomhed og etik i forhold til det, man giver udtryk for.
Similar such activities show how people are using the Internet improperly, as a place in which to publicly let off steam, where everything and anything is allowed without the least respect, sensitivity or sense of morality in what is said.
Alt dette spolerer i øvrigt den vanskelige indsats, der gøres for at integrere denne svagt stillede kategori af personer i samfundet og give dem en normal tilværelse, men også for at gøre internettet til et sikkert sted, som prøver at hindre udbredelsen af ulovlige indhold og skadelige former for opførsel.
All this also thwarts the huge efforts that have been made to include this category of vulnerable people in society, in the attempt to give them a normal life, but also the efforts made to make the Internet a safe place which seeks to curb the spread of illegal content and harmful behaviour.
I anledning af »Safer Internet day« blev der den 9. februar 2009 af 17 vigtige internetselskaber, bl.a. Facebook, underskrevet en europæisk aftale om regulering af de sociale internetsteder.
Indeed, on 9 February 2009, the Safer Internet Day, 17 major Internet companies, including Facebook, signed a European agreement to regulate social networking sites.
Efter et år er der peget på alvorlige mangler i forbindelse med indberetningen af misbrugssituationer på internettet, med den vanskelige opgave at fjerne skadelige profiler og med udbredelsen af personlige oplysninger vedrørende mindreårige, og det er blevet understreget, at der er presserende behov for, at institutioner, familier og pædagoger iværksætter fælles foranstaltninger.
One year on, major shortcomings have come to light in relation to the reporting of Internet abuse, the difficulty in deactivating harmful profiles and the dissemination of personal information concerning children.
Dette gælder ikke mindst for samtlige telekommunikationsoperatører, udbydere og selvregulerende organer, som bør bevidstgøre brugerne om en ansvarlig brug af teknologierne.
It is now a matter of urgency that joint action be taken by institutions, families, educators and, above all, all ICT operators, Internet service providers and self-regulatory bodies, which should raise users' awareness of the need to use technologies responsibly.
Når man desuden tager den dom i betragtning, der er afsat af domstolen i Milano, hvor tre Googlechefer blev dømt for bagvaskelse og krænkelse af privatlivets fred for ikke at have forhindret offentliggørelse af et videoklip om en mindreårig med Downs syndrom, som blev fornærmet og slået af fire studerende, kan Kommissionen så oplyse, hvilke foranstaltninger og tiltag der kan iværksættes for at få de sociale netværk til at overholde den europæiske aftale om regulering af de sociale internetsteder?
Given also that the court of Milan has convicted three Google executives of libel and violation of privacy for having failed to prevent the publication of a video showing a Down's child being insulted and beaten by four students, can the Commission say what measures and action can be taken to persuade the social networks to comply with the abovementioned European agreement?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1466/10
WRITTEN QUESTION E-1466/10
De nylige naturkatastrofer, der har hærget Europa (ikke mindst tragedien på Madeira og stormen Xynthias hærgen på vejen gennem Den Iberiske Halvø, Frankrig, Luxembourg, Belgien og Tyskland, hvor den har efterladt sig et spor af død og ødelæggelse) og det amerikanske kontinent, hvor Chile blev ramt af et kraftigt jordskælv, betyder store udfordringer for den humanitære bistand og EU’s reaktionsevne, som skal være hurtig og effektiv.
The natural disasters which recently struck Europe (particularly the tragedy in Madeira and the passage of storm Xynthia across the Iberian Peninsula, France, Luxembourg, Belgium and Germany, leaving a trail of destruction and death in its wake) and the Americas, where Chile was hit by a major earthquake, pose major challenges to humanitarian aid and the European Union’s ability to respond, which it needs to do rapidly and effectively.