natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Så bliver det nemmere for forbrugeren at finde ud af, om frugten reelt er frisk, eller om frugten er frisk, fordi den er behandlet.
This would make it easier for consumers to determine whether the fruit is really fresh or only fresh because it has been treated.
Mit spørgsmål til Kommissionen er derfor: Er der nogle EU-regler, der hindrer Danmark i at stille krav om, at frugt og grønt skal mærkes med, hvornår den er plukket?
I would therefore like to ask the Commission if there are any EU rules preventing Denmark from introducing a requirement that fruit and vegetables should be marked with the date on which they were picked?
Det vil jo ikke være en hindring for handlen, men udelukkende en rimelig oplysning for forbrugeren.
This would not of course be a barrier to trade, but simply a way of providing consumers with reasonable information.
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler EFT L 109 af 6.5.2000 . indeholder regler om mærkning af alle fødevarer, der leveres til den endelige forbruger.
Directive 2000/13/ECof Parliament and of the Council of 20 March 2000 on the approximation of the laws of the Member States relating to labelling, presentation and advertising of foodstuffs OJ L 109, 6.5.2000. , sets the legal framework for the rules on labelling of all foodstuffs to be delivered to the final consumer.
Frugter og grøntsager er også omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 16. november 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) EUT L 299 af 16.11.2007. .
Fruits and vegetables are also covered by Council Regulation (EC) No 1234/2007of 16 November 2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation) OJ L 299, 16.11.2007. .
I den forbindelse er der i Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 EUT L 350 af 31.12.2007. fastsat særlige regler vedrørende forbrugeroplysning.
In this framework, specific rules are fixed with regard to consumer information by Commission Regulation (EC) No 1580/2007 OJ L 350, 31.12.2007. of 21 December 2007.
I artikel 2 i direktiv 2000/13/EF er der fastsat et generelt forbud mod mærkning og mærkningsmetoder, der kan vildlede køberen med hensyn til bl.a. fødevarens beskaffenhed, og især dens art, identitet, egenskaber, sammensætning, mængde, holdbarhed, oprindelsessted eller det sted, hvor fødevaren kommer fra, fremstillings- eller frembringelsesmåde.
Article 2 of Directive 2000/13/EC prohibits in general labelling and labelling methods that could mislead the purchaser as to inter alia the characteristics of the foodstuff and, in particular, as to its nature, identity, properties, composition, quantity, durability, origin or provenance, method of manufacture or production.
Direktiv 2000/13/EF finder anvendelse generelt og fastsætter alle reglerne vedrørende mærkning af fødevarer ved dels at harmonisere visse nationale regler dels at fastlægge en ordning for vurdering af ikke-harmoniserede nationale bestemmelser.
Directive 2000/13/EC is a directive of horizontal application setting out all the rules governing the labelling of foodstuffs by providing, on one hand, the harmonisation of certain national rules and, on the other hand, a regime for the assessment of non-harmonised national provisions.
Der findes bestemmelser om harmonisering af mærkningsreglerne i direktivets artikel 3, stk. 1, som stiller listen over obligatoriske oplysninger, som mærkningen af fødevarer skal omfatte.
The harmonisation of labelling rules is foreseen in Article 3(1) of the directive, which establishes the list of particulars that are compulsory on the labelling of foodstuffs.
Vurderingen af udkast til foranstaltninger vedrørende nationale mærkningsbestemmelser foretages af Kommissionen på baggrund af den overordnede målsætning med direktivet, herunder navnlig artikel 18, stk. 2, der begrænser de beføjelser, som medlemsstaterne har i tilfælde, der er begrundet i et af de hensyn, der er opregnet i nævnte artikel, herunder bl.a. bekæmpelse af bedrageri og beskyttelse af sundheden og forbrugerne.
The assessment of any draft measure concerning national labelling provisions is carried out by the Commission in the light of the overall objective of the directive and in particular of its Article 18(2) that limits the power retained by the Member States in cases justified on one of the grounds listed therein, including inter alia the prevention of fraud and the protection of health and consumers.
Med andre ord kan der fastsættes flere nationale mærkningskrav, efter at Kommissionen er blevet underrettet om udkastet til foranstaltningerne og under forudsætning af, at de er afstemt med det indre markeds funktionsmåde, behørigt begrundede i et af de hensyn, der er opført i direktivet, og ikke skaber uforholdsmæssigt store hindringer for varernes fri bevægelighed.
In other words, additional national labelling requirements may be established following notification of the draft measures to the Commission and provided they are balanced with the functioning of the internal market, duly justified on one of the grounds listed in the directive and do not create disproportionate barriers to the free movement of goods.
Et eventuelt krav om, at frugt og grøntsager skal mærkes med plukkedatoen, vil skulle vurderes på grundlag af disse kriterier.
Any requirement to label fruit and vegetables with the date on which they were picked would have to be assessed against these criteria.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4686/08
WRITTEN QUESTION E-4686/08
Om: Digitalisering af EU's kulturarv
Subject: Digitisation of the EU's cultural heritage
I henhold til Kommissionens meddelelse af 11. august 2008 (KOM(2008)0513) om udvikling af digitalisering og onlineadgang til kulturelt materiale og digital bevaring i EU for perioden 2003-2007 har Grækenland ydet støtte til digitalisering af 180 forskellige værker fra museer, biblioteker og arkiver med en samlet finansiering på 100 mio. euro.
According to the Commission's Communication of 11 August 2008 (COM(2008)0513) on progress on the digitisation and online accessibility of cultural material and digital preservation across the EU, ‘Between 2003 and 2007, Greece supported 180 different digitisation projects from museums, libraries and archives with total funding of EUR 100 million.
I henhold til den græske nationale digitaliseringsstrategi for 2008-2013 skal der stilles et lignende beløb til rådighed til digitaliseringen.
Under the Greek national digital strategy for 2008‑13 a similar amount is earmarked for digitisation’.
Hvilke aktiviteter er der iværksat for at øge kendskabet til arkæologiske udgravninger og fund fra områderne Centralmakedonien, Vestmakedonien og Østmakedonien-Thrakien?
What measures have been taken to promote archaeological sites and finds in the regions of Central Macedonia, Western Macedonia and Eastern Macedonia-Thrace?
Er der blevet ydet støtte fra de europæiske strukturfonde og andre fællesskabsprogrammer til lignende aktiviteter i Makedonien?
Have measures of this kind in Macedonia received support from the European structural funds and other Community programmes?
Råder Kommissionen over sammenlignelige data om midler, der stilles til rådighed til digitaliseringen i EU's medlemsstater?
Does the Commission have any comparative data on the use of resources for digitisation in the Member States of the EU?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4687/08
WRITTEN QUESTION E-4687/08
Om: »Grøn sundhedspolitik«
Subject: ‘Green health’ policy
Har EU taget initiativ til fremme af en »grøn sundhedspolitik«?
Has the European Union taken any initiatives to promote ‘green health’ measures?
Hvordan tackles anvendelsen af materialet polyvinylchlorid (også kendt som vinyl), som bevisligt forurener miljøet med dioxiner, mens det samtidigt udsætter patienter og plejepersonale for risikoen for en yderst alvorlig forurening?
What measures are being taken in relation to the use of polyvinyl chloride (also known as ‘vinyl’), which verifiably pollutes the environment with dioxins and, at the same time, exposes hospital patients and staff to the risk of severe contamination?
Findes der bæredygtige og effektive løsninger, der kan erstatte de hidtil anvendte metoder til behandling af medicinsk affald, dvs. forbrænding, hvilket udgør en kilde til udledning af giftstoffer (dioxiner, kviksølv og bly) i miljøet?
Are there any viable and effective solutions to replace current medical waste management practices, such as incineration, which is a source of toxic emissions (dioxins, mercury and lead) into the environment?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4688/08
WRITTEN QUESTION E-4688/08
Om: »Retfærdig handel« (fairtrade) og miljøbeskyttelse
Subject: Fair trade and environmental protection
Undersøgelser viser, at fødevareprodukter »rejser« 30 % mere end for 15 år siden for at nå deres endelige bestemmelsessted.
Surveys reveal that food products ‘travel’ 30 % more than they did 15 years ago to reach their final destination.
Fødevaretransport udgør 28 % af den samlede transport i verden, hvilket årligt bidrager med 19 mio. t kuldioxid.
The transportation of food accounts for 28 % of worldwide transport, annually producing 19 million tonnes of carbon dioxide.
En stor del af de transporterede fødevarer er fairtradeprodukter, hvilket må sætte spørgsmålstegn ved det miljøvenlige ved denne handelsordning.
A large part of the food transported is made up of fair trade products, which raises questions about the environmentally friendly nature of that system of trade.
Vil Kommissionen fortsat støtte fairtrade uden forbehold?
Does the Commission continue to support fair trade unreservedly?
Er den begyndt at revidere sin holdning til ordningen på baggrund af ovennævnte overvejelser?
Has it launched a process to reconsider its position in view of the concerns which have been raised?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4689/08
WRITTEN QUESTION E-4689/08
Om: »Grønne oliven fra Chalkidiki« — beskyttet oprindelsesbetegnelse
Subject: ‘Halkidiki green olive’ — Protected Designation of Origin
De områder, hvor der dyrkes oliven på Chalkidiki, omfatter i dag 21 000 ha, og den årlige produktion ligger på ca. 40 000 t.
At the present time, the total area under olive cultivation in the Halkidiki region is 21 000 hectares, which has an annual production of some 40 000 tonnes.
Desværre har Kommissionens tjenester endnu ikke til dato — efter mere end to år — behandlet denne ansøgning, hvilket skaber en række problemer for producenterne samt for fuldførelsen af andre sideløbende handlinger i forbindelse med ansøgningen om beskyttet oprindelsesbetegnelse (bilagene til ansøgningen er led i en investering finansieret af Leader+).
Unfortunately, so far — two years later — the Commission has not yet assessed the application, which has caused a number of problems for producers as well as for the integration of other related activities associated with the PDO application (the dossier relating to the application is an investment subsidised by the Leader+ programme).
Hvornår mener Kommissionen, at den er parat til at færdiggøre proceduren, og hvilke foranstaltninger agter den at træffe for at fremskynde sagen?
When does the Commission think it will be ready to complete the procedure and what measures will it take to speed up the process?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4690/08
WRITTEN QUESTION E-4690/08
Om: Inddragelse af unge i programforvaltningen
Subject: Involving young people in programmes
Inddrages unge i beslutningsprocesserne i forbindelse med programmerne i Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (på nationalt eller europæisk niveau)?
Are any young people involved in the decision-making structures for any of the programmes of the Directorate-General for Agriculture and Rural Development (at national or European level)?
Hvis svaret er nej, hvordan agter Generaldirektoratet da at tackle dette spørgsmål?
If the answer is no, what plans does the DG have to address this?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4691/08
WRITTEN QUESTION E-4691/08
Om: Frigivelse af SAPARD-midlerne i Rumænien
Subject: Unblocking of Sapard funds for Romania
De nye medlemsstater modtager en vigtig bistand i form af støtte til fremme landbrugets og agroindustriens effektivitet og konkurrenceevne, hvilket skaber nye arbejdspladser og bidrager til udviklingen af en bæredygtig økonomi i landdistrikterne.
The Sapard programme is very important for a new Member State, since it supports improved efficiency and competitiveness in farming and the food industry, as well as the creation of new jobs and the development of a sustainable economy in rural areas.
Udbetalingerne under SAPARD-programmet blevet indstillet for Rumæniens vedkommende.
In Romania, payments through the Sapard programme have been suspended.
Hvad skal Rumænien gøre for at få disse midler frigivet så hurtigt som muligt?
What steps must Romania take to ensure that these funds are unblocked as a matter of urgency?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4695/08
WRITTEN QUESTION E-4695/08
Om: Sanitære garantier til de europæiske forbrugere i forbindelse med importerede fiskeriprodukter
Subject: European consumers' health guarantees in respect of imported fishery products
Forskellige europæiske producentsammenslutninger for fiskerivarer ser med forbløffelse og dyb bekymring på, at fiskerivirksomheder og -varer fra tredjelande er blevet forment adgang til det amerikanske marked af FDA, men at disse selv samme virksomheder og produkter imidlertid har lov til at komme ind på EU's marked.
Various European associations of fishery producers are perplexed and extremely worried by the fact that third country fishery companies and products are banned from the US market by the FDA, while these selfsame companies and selfsame products nonetheless enjoy authorised access to the EU market.
Listerne kan tjekkes og sammenlignes på FDA's og SANCO's websteder.
The lists in question can be checked and compared on the websites of the FDA and SANCO.
På grund af det høje teknisk-sanitære niveau, som vi mener at holde i EU, og kravene til vores egne producenter, springer disse forskelle i kriterier i øjnene, idet de ikke blot giver anledning til bekymringer af sanitære grunde, men også kommercielle årsager på grund af en mulig illoyal konkurrence.
Given the high technical and sanitary standards we believe the EU enjoys, and the demands made of our own producers, this disparity with regard to criteria is truly remarkable; it is a source of concern not only for health but also for commercial reasons, given the possibility of unfair competition.
Er Kommissionen klar over denne forskel i kriterier mellem USA og EU?
Is the Commission aware of this disparity between EU and US criteria?
Hvilke garantier har de europæiske forbrugere i forbindelse med produkter og virksomheder, der er forbudt i USA, men som imidlertid er tilladt i EU? 3.
What guarantees do European consumers enjoy with regard to products and companies banned in the USA but allowed in the EU?
Kommissionen bedes oplyse, hvilke former for kontrol, den udfører, ud over dem, medlemsstaterne selv gennemfører, for at analysere disse importprodukter? 5.
What kind of controls, over and above the checks carried out by the Member States in themselves, does the Commission carry out to assess these imported products?
I hvilken grad kan Kommissionen bruge de parametre, som FDA fastlægger i USA, som reference?
To what extent does the Commission use the parameters laid down by the FDA in the USA as a point of reference?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4696/08
WRITTEN QUESTION E-4696/08
Om: Beskyttet oprindelsesbetegnelse »blåmusling fra Galicien«
Subject: Protected designation of origin ‘mexillón de Galicia’
Fra hvornår forstås det, at overholdelsen af udbudsbetingelserne for en beskyttet oprindelsesbetegnelse ikke længere er mulig eller ikke længere kan garanteres? 2.
At what point should it be understood that compliance with the conditions of the specification covered by a protective name is no longer possible or can no longer be ensured?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4697/08
WRITTEN QUESTION E-4697/08
I den henseende er det interessant at vide: 1.
1. allow amendments to be made to a specification to take account of developments in scientific and technical knowledge or to redefine the geographical area: 1.
Er en organisation, der repræsenterer det beskyttede produkts forarbejdningsindustri, berettiget til at foretage en sådan ændring i henhold til bestemmelserne i artikel 9, stk. 1 i forordning 510/2006? 2.
With regard to the provisions of Regulation (EC) No 510/2006 Article 9(1), is such amendment legitimate in the case of an organisation representing the protected product processing industry? 2.
Hvilken fællesskabsinstitution skal en anmodning om ændring sendes til? 3.
To which Community body should the request for amendments be addressed? 3.
Er den generelle procedure for ændringer den samme som proceduren i forbindelse med den oprindelige ansøgning om registrering, med undtagelse af den forkortede procedure? 4.
Is the general procedure for making amendments the same as the regulatory one for initial applications for registration, save the summary procedure? 4.
I tilfælde af en forkortet procedure, hvad kendetegner en sådan procedure? 5.
What are the specific features of the summary procedure? 5.
Hvis ændringen ikke betyder nogen ændring i enhedsdokumentet, hvilken procedure skal da følges, og hvilken institution er kompetent til at behandle sagen?
If the amendment involves no changes to the single document, what procedure should be followed, and which body would be responsible for dealing with it?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4698/08
WRITTEN QUESTION E-4698/08
Om: Mangel på en permanent ordning på EU-plan for en ligelig fordeling af ansvaret mellem medlemsstaterne med hensyn til accept og modtagelse af flygtninge på grundlag af objektive kriterier
Subject: Lack of a permanent system at EU level for equal division of responsibilities between Member States for the reception and absorption of refugees on the basis of objective criteria
Trods en bekræftelse fra Eurostats statistikker, men også fra selve Kommissionen, om at de medlemsstater, der ligger ved EU's ydre grænser, står over for uforholdsmæssigt store byrder med hensyn til accept og modtagelse af flygtninge, har der aldrig været nogen stabil mekanisme på EU-plan, der tager sigte på en ligelig fordeling af ansvar og byrder.
Although Eurostat statistics and the Commission itself confirm that the Member States situated at the external borders of the EU are disproportionately burdened with the reception and absorption of refugees, there has never been a fixed mechanism at EU level to divide responsibilities and burdens on an equal basis.
I anledning af manglen på forslag i denne henseende i det franske formandskabs nye europæiske aftale om migration og asylordninger og i betragtning af, at Rådet i oktober 2008 vil træffe endelig afgørelse om revision af EU's politik om indvandring og asyl, bedes Rådet besvare følgende:
In view of the lack of proposals in this respect in the French Presidency's recent European Pact on Immigration and Asylum, and ahead of the October 2008 Council meeting, which is to take final decisions on the revision of EU immigration and asylum policy, will the Council answer the following questions?
Da Dublin-systemet ikke alene »ikke er tænkt som et middel til fordeling af byrderne«, men yderligere bebyrder de medlemsstater, der ligger ved de ydre grænser, og i betragtning af den harmonisering af nationale asylprocedurer, der forventes at begrænse asylansøgeres sekundære bevægelser, hvorved de medlemsstater, hvor første indrejse fandt sted, bebyrdes endnu mere, hvordan forklares det da, at den nye europæiske aftale om migration og asylordninger ikke indeholder noget forslag om en permanent mekanisme til ligelig fordeling af ansvar og ikke engang om revision af Dublin-systemet eller vedtagelse af nye mekanismer for solidaritet såsom dem, der blev foreslået – om end fragmentarisk – af Kommissionen for nylig i dens meddelelse med titlen »Strategisk plan på asylområdet« (KOM(2008)0360)?
Given that the Dublin system was not only ‘not devised as a burden sharing instrument’ but places a greater burden on Member States situated at the external borders and since it is expected that the alignment of national asylum procedures will restrict the secondary movement of asylum-seekers, thereby placing an even greater burden on the Member States of first entry, how does the Council explain the fact that the recent European Pact on Immigration and Asylum contains no proposal either for a permanent mechanism for dividing responsibilities on an equal basis or even for a revision of the Dublin system or the adoption of new solidarity mechanisms, as proposed — albeit in piecemeal fashion — by the Commission's recent ‘Policy Plan on Asylum’ (COM(2008)0360)?
Agter Rådet at ændre denne holdning om et så vigtigt spørgsmål inden Det Europæiske Råd i oktober?
Might the Council's position on such an important issue change before the European Council in October?
Forventes der andre forslag på dette område, som endnu ikke er blevet offentliggjort?
Are other, not yet formulated proposals on this subject to be expected?
Vil det ændre på noget i denne retning, hvis Lissabontraktaten, som udvider Rådets mulighed for at træffe afgørelser med kvalificeret flertal i spørgsmål om indvandring og asyl, ratificeres?
Can a change in this direction be envisaged if the Lisbon Treaty is ratified since that Treaty extends the Council's ability to take decisions by qualified majority to include matters concerning immigration and asylum?
Rådet nåede den 25. september 2008 til enighed om den europæiske pagt om indvandring og asyl, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 16. oktober.
On 25 September 2008, the Council reached agreement on the European Pact on Immigration and Asylum, which was adopted by the European Council on 16 October.
Kapitel IV i pagten drejer sig om »at opbygge et Europa for asyl«.
Chapter IV of the Pact aims to ‘construct a Europe of asylum’.
Det Europæiske Råd blev enigt om »i tilfælde af krise i en medlemsstat, som står over for en massiv tilstrømning af asylansøgere, at indføre procedurer, der gør det muligt dels at stille embedsmænd fra de andre medlemsstater til rådighed for denne stat som en støtteforanstaltning, dels at udøve en reel solidaritet til gavn for denne stat i kraft af en bedre mobilisering af de eksisterende fællesskabsprogrammer.
The European Council agreed to ‘establish procedures, in the case of crisis in a Member State faced with a massive influx of asylum-seekers, to enable the secondment of officials from other Member States to help that State and the demonstration of effective solidarity with that State by mobilising existing EU programmes more rapidly.
I medlemsstater, hvor den nationale asylordning er udsat for et specifikt og uforholdsmæssigt stort pres som følge af især deres geografiske beliggenhed eller demografiske situation, skal solidariteten også på et frivilligt og samordnet grundlag omfatte en bedre fordeling af personer under international beskyttelse fra disse medlemsstater til andre og samtidig sikre, at asylordningerne ikke misbruges«.
For those Member States which are faced with specific and disproportionate pressures on their national asylum systems, due in particular to their geographical or demographic situation, solidarity shall also aim to promote, on a voluntary and coordinated basis, better reallocation of beneficiaries of international protection from such Member States to others, while ensuring that asylum systems are not abused.’