natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvor købes kvoterne for drivhusgasemissioner fra, og hvad er de relevante procentsatser og omkostninger?
From where are the greenhouse gas emission allowances being procured, and what are the relevant percentages and costs?
Har DEI investeret eller agter det at investere i miljøvenlige produktionsteknologier med henblik på at forurene mindre, og er der risiko for, at dele af DEI's miljøudgifter vil blive pålagt forbrugerne?
Has DEI invested, or does it intend to invest, in environment-friendly production technologies in order to pollute less and is there a risk that part of DEI's environmental costs will be passed on to consumers?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0162/06
WRITTEN QUESTION E-0162/06
Om: Konkurrence på det irske marked for sygeforsikringer
Subject: Competition in the Irish health insurance market
Mener Kommissionen, at der er lige vilkår på det irske marked for sygeforsikringer, og at det fungerer i overensstemmelse med det tredje direktiv om anden forsikringsvirksomhed end livsforsikring?
Is the Commission satisfied that there is a level playing field in the health insurance market in Ireland and that it is operating according to the third non-life insurance directive as regards competition?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0163/06
WRITTEN QUESTION E-0163/06
af Margrietus van den Berg (PSE) og Thijs Berman (PSE)
by Margrietus van den Berg (PSE) and Thijs Berman (PSE)
Om: Omfanget af udbetalinger til den forarbejdende industri under den fælles landbrugspolitik
Subject: Largest CAP payments go to processing industry
Den 8. december 2005 bragte den britiske avis The Guardian en artikel med overskriften »Multinationals, not farmers, reap biggest rewards in Britain's share of CAP payouts«.
On 8 December 2005, the British newspaper The Guardian published the article ‘Multinationals, not farmers, reap biggest rewards in Britain's share of CAP payouts’.
I artiklen undersøges de offentliggjorte udgifter under den fælles landbrugspolitik i Det Forenede Kongerige, Nederlandene samt Danmark og Belgien.
The article reported on the results of the publication of expenditure under the common agricultural policy in the United Kingdom, the Netherlands, Denmark and Belgium.
Det fremgår af The Guardians undersøgelser, at de største enkeltudbetalinger i alle disse lande går til multinationale forarbejdningsvirksomheder og ikke til landmændene.
The Guardian 's research showed that, in all the countries, the largest individual payments were made to multinational processing businesses rather than farmers.
I Nederlandene er f.eks. virksomhederne Heineken, Mars og Philip Morris blandt de 40 største modtagere.
In the Netherlands, for example, Heineken, Mars and Philip Morris are among the 40 largest beneficiaries.
Hvordan forklarer Kommissionen, at de største beløb inden for den fælles landbrugspolitik går til den forarbejdende industri og ikke til landmændene?
How does the Commission explain the fact that the largest beneficiary of the CAP is processing industry rather than farmers?
Vil Kommissionen træffe foranstaltninger til at undgå sådanne uønskede resultater af den fælles landbrugspolitik i fremtiden?
Will the Commission take action to prevent the CAP from having these undesirable results in future?
Hvis det er tilfældet, hvordan ser Kommissionens planer da ud?
If so, what are the Commission's plans?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0164/06
WRITTEN QUESTION E-0164/06
Om: Anerkendelse i hele EU af ægteskaber og registrerede partnerskaber mellem personer af samme køn, som er baseret på de enkelte EU-­medlemsstaters lovgivning
Subject: Respect throughout the EU for marriages and registered partnerships between people of the same sex based on the national legislation of EU Member States
Betragter Kommissionen — særligt efter regeringschefernes topmøde i Tampere i december 1999 — gensidig anerkendelse af de enkelte EU-medlemsstaters lovgivning som grundlaget for det retslige samarbejde i EU, ikke kun når det tjener medlemsstaternes interesser, men også når det tjener enkelte borgeres eller grupper af borgeres interesser?
Particularly following the Tampere European Council of December 1999, does the Commission regard mutual recognition of the national legislations of the EU Member States as the basis for judicial cooperation within the EU, not only if this serves the interests of the Member States but also if it serves the interests of their individual citizens and/or sections of their populations?
Går Kommissionen ud fra, at forskellene i ægteskabslovgivningen i EU's medlemsstater ikke må have negativ indflydelse på arbejdskraftens frie bevægelighed, som 5 % af EU-borgerne gør brug af, og at dette siden Europa-Parlamentets beslutning i 2003 betyder, at ægtefæller af samme køn fra Nederlandene, Belgien og Spanien, som slår sig ned i en medlemsstat, hvor ægteskab mellem personer af samme køn ikke er tilladt, også må tage deres ægtefælle med til denne medlemsstat og kan regne med, at deres ægteskab og ægtefællens opholdsret også vil blive respekteret dér?
Does the Commission take the position that the differences in the law on marriage which exist between EU Member States ought not to adversely affect the right to freedom of movement for workers, which 5 % of the citizens of the EU Member States take advantage of, and that as a result, since the European Parliament adopted its decisions in 2003, homosexual marriage partners from the Netherlands, Belgium and Spain who settle in a Member State which does not itself permit marriages between same-sex partners can bring their partner to that country with them and expect their marriage and the right of residence of their partner to be respected?
Gælder det i spørgsmål 2 nævnte også for borgere fra Finland, Sverige, Danmark, Tyskland, Frankrig, Portugal og nu også Det Forenede Kongerige, hvor det er fastsat ved lov, at to personer af samme køn kan indgå et registreret partnerskab, som ganske vist ikke har betegnelsen »ægteskab«, men som juridisk er helt eller næsten helt ligestillet med ægteskab?
Does the same principle as referred to at 2 also apply to citizens of Finland, Sweden, Denmark, Germany, France, Portugal and, of late, the United Kingdom, which have adopted legislation allowing two people of the same sex to register their partnership, which, although the term ‘marriage’ is not used to describe it, is wholly or largely equated with marriage for legal purposes?
Gælder det i spørgsmål 2 nævnte også for personer af forskelligt køn, som har gjort brug af den lovgivningsmæssige mulighed for registreret partnerskab i deres medlemsstat, som også for dem i vidt omfang svarer til ægteskab?
Does the same principle as referred to at 2 also apply to people of opposite sexes who have taken advantage of the possibility which exists under the law of their Member State to register their partnership, which for them too is largely equated with marriage?
Kan Kommissionen bekræfte, at det i Letland efter en forfatningsændring for nylig, som betyder, at ægteskab mellem personer af samme køn er udelukket i dette land, nu også er blevet besluttet, at man ikke vil anerkende den ægteskabelige status for homoseksuelle par fra andre medlemsstater på lettisk område?
Can the Commission confirm that in Latvia, following a recent amendment to the Constitution prohibiting marriage between people of the same sex within the country's territory, it has now also been decided that the marital status of homosexual couples of either sex from other Member States should not be respected within the territory of Latvia?
Er der tegn på, at Litauen vil indføre en ordning i stil med den i Letland?
Are there indications that a similar approach is likely to be adopted in Lithuania?
Hvad gør Kommissionen for at beskytte rettighederne for lov- og retmæssigt gifte par af samme køn og for registrerede partnerskaber på grundlag af national lovgivning i andre medlemsstater i alle EU's medlemsstater og dermed forhindre, at de pågældende bliver behandlet som ugifte?
What will the Commission do to protect, in all Member States, the rights both of lawfully married couples of the same sex and of registered partners whose partnership is based on national legislation in other Member States, thus ensuring that they are not treated as unmarried in those countries?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0168/06
WRITTEN QUESTION E-0168/06
Om: Finansieringer under den tredje fællesskabsstøtteramme af teknisk uddannelse i Grækenland
Subject: Funding from third CSF for technical education in Greece
I Kommissionens svar på min forespørgsel ( E-2085/04 ) nævner den, at myndigheden for forvaltning af programmet »almen uddannelse og grundlæggende erhvervsfaglig uddannelse« for anden gang har udsendt en indkaldelse af forslag i august 2003 med henblik på indkøb af udstyr til de eksisterende uddannelsesinstitutioner for teknisk og erhvervsfaglig uddannelse.
In its answer to my Question E‑2085/04, the Commission stated that the management authority for the operational programme for education and initial vocational training had issued a second call for tenders in August 2003 for the supply of equipment for existing technical vocational training (TEE) institututes.
Kan Kommissionen oplyse resultaterne af denne anden indkaldelse af forslag, som myndigheden for forvaltning af programmet har udsendt?
Will the Commission provide me with information about the outcome of the second call for tenders issued by the programme management authority?
Har Kommissionen modtaget et dossier vedrørende det nye forslag, der vil kunne godkendes som et »stort projekt« i henhold til artikel 26 i forordning (EF) nr. 1260/­1999 EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1 . om strukturfondene?
Has the Commission received the new proposal so that it can be adopted as a ‘major project’ in accordance with the provisions of Article 26 of Regulation (EC) No 1260/1999 OJ L 161, 26.6.1999 . p.
Er der risiko for tab af midler til indkøb af værkstedsudstyr?
Is there any risk that the appropriations earmarked for the purchase of workshop equipment may be lost?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0170/06
WRITTEN QUESTION E-0170/06
Om: Klager i forbindelse med de medfinansierede udviklingsprojekter
Subject: Legal challenges in relation to co-financed development projects
Ifølge artikler i den græske presse vil en delegation fra Kommissionen den 18.-­20. januar 2006 aflægge et besøg i Grækenland for at drøfte de klager, der er blevet indgivet i forbindelse med de igangværende udbudsprocedurer med henblik på medfinansierede udviklingsprojekter.
According to reports in the Greek press, a delegation from the Commission will be visiting Greece from 18 to 20 January 2006 to discuss the legal challenges mounted against current calls for tender for co-financed development projects.
På dagsordenen figurerer blandt andet følgende udbud: Thessalonikis metro, Thessalonikis undersøiske omfartsvej, vejafsnittet Maliakos-Klidi på motorvejen Patras-Athen-Thessaloniki-Evzoni.
The agenda is to include the following tenders: the Thessaloniki metro, the Thessaloniki underwater road artery and the Maliakos-Kleidi section of the Patras-Athens-Thessaloniki-Evzoni motorway.
Man mener, at det store antal klager vil medføre forsinkelser i gennemførelsen af projekterne og tab af midler fra fællesskabsstøtterammen.
It is thought that the large number of challenges will lead to delays in the completion of projects and the loss of CSF appropriations.
Kan Kommissionen oplyse, for hvilke projekter der er stærke indicier, der peger i retning af, at udbuddene vil blive forsinket eller annulleret?
Can the Commission list the projects for which there appears to be a strong likelihood of delays or of tenders being annulled?
Mener Kommissionen, at der er behov for supplerende foranstaltninger af institutionel karakter for at undgå lignende situationer i fremtiden?
Does it believe that complementary institutional measures are necessary to prevent such situations from arising in the future?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0171/06
WRITTEN QUESTION E-0171/06
af Jim Higgins (PPE-DE)
by Jim Higgins (PPE‑DE)
Om: Kompensationsordning for forliste fiskerfartøjer
Subject: Fishing vessel lost at sea scheme
Er Kommissionen klar over, at den irske ombudsmand har vurderet kompensationsordningen for forliste fiskerfartøjer, som blev indført af det irske ministerium for kommunikation, den marine sektor og naturressourcer i juni 2001 og godkendt af EU som led i den ramme for EU's politik, der var gældende på daværende tidspunkt, som alvorligt mangelfuld?
Is the Commission aware that the ‘fishing vessel lost at sea scheme’, introduced by the Department of Communications, Marine and Natural Resources of the Irish Government in June 2001, and approved by the EU within the context of the EU policy framework in place at that time, has been denounced by the Irish Ombudsman as ‘seriously deficient and flawed’?
Er Kommissionen endvidere klar over, at ombudsmanden har henvendt sig til ministeriet og anmodet om en redegørelse for, hvordan det vil afhjælpe problemet?
Is it further aware that the Ombudsman has reverted to the department, requesting that it outline how it proposes to address the issue?
Har Kommissionen på noget tidspunkt behandlet og/­eller godkendt betingelserne for ordningen?
Did the Commission at any time consider and/or approve the terms and conditions of the scheme?
Var Kommissionen bekendt med den begrænsede periode på seks måneder for ansøgninger under ordningen?
Was the Commission aware of the limited period of six months given for applications under the scheme?
Var Kommissionen klar over, at ordningen kun blev offentliggjort i et begrænset antal fiskeripublikationer?
Was the Commission aware that publication of the scheme was only in a very limited number of fishing industry publications?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0172/06
WRITTEN QUESTION E-0172/06
af Philippe Busquin (PSE)
by Philippe Busquin (PSE)
Om: Bortfald af udkast til forordning om det europæiske gensidige forsikringsselskab
Subject: Withdrawal of draft regulation and directive on the European mutual society
I en meddelelse til Europa-Parlamentet af den 27. december 2005 har Europa-Kommissionen opstillet en liste over lovforslag, den mener bør trækkes tilbage i forbindelse med programmet »bedre regulering« (KOM(2005)0462).
On 27 September 2005 the European Commission presented the European Parliament with a communication containing a list of proposals for withdrawal in the context of the draft entitled ‘Better lawmaking’ (COM(2005)462 final).
Blandt de forslag der vil blive trukket tilbage, sikkert fordi man ikke er kommet videre med dem de senere år, er forslaget om forordning om statutten for det europæiske gensidige forsikringsselskab samt det tilknyttede direktiv om medarbejderindflydelse.
Among the proposals destined to be withdrawn, probably because of the lack of progress on them in the past few years, is the proposal for a regulation on the statute for a European mutual society, and the associated directive on worker participation.
I betragtning af, at diskussionerne om det europæiske gensidige forsikringsselskab er gået i stå, bl.a. fordi bestemmelserne af statutten for det europæiske aktieselskab var blevet forsinkede, og at denne statut endelig er blevet vedtaget i 2001, efter 30 års arbejde, og at statutten for andelsselskabet ligeledes er blevet vedtaget i 2003, mener Kommissionen da, at det er fornuftigt at trække udkastet til det europæiske gensidige forsikringsselskab tilbage?
Given that the ending of discussions on the European mutual society was linked, among other things, to the delay in the framing of a European company statute, which was finally adopted in 2001 after 30 years of work, and of the statute for a European cooperative society, adopted in 2003, does the Commission consider it justified to withdraw the draft regulation on the European mutual society?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0173/06
WRITTEN QUESTION E-0173/06
Om: Ansvar for sikring af lasten i forbindelse med godstransporter
Subject: Liability for cargo securing in the haulage industry
Generaldirektoratet for Energi og Transport har deltaget i udarbejdelsen af de retningslinjer for bedste praksis i forbindelse med lastsikring, som skal øge kundskaberne i EU om, hvorledes gods skal lastes og sikres på køretøjer, så det ikke falder af under transport og skader andre trafikanter.
The Directorate-General for Energy and Transport was involved in the drafting of the ‘Best practice guideline for cargo securing’, which is designed to increase understanding within the EU of how goods should be loaded and secured on vehicles so that they do not fall off in transit or injure other road-users.
Nu bliver det stadig mere sædvanligt, at industrien eller speditørerne selv laster gods på køretøjer til vejtransport, men efter gældende ret har de intet selvstændigt strafferetligt ansvar for, om dette gøres ukorrekt.
It is now increasingly common for the industry or hauliers themselves to load goods on to vehicles for road transport but, under the current legislation, they are not subject to independent criminal liability if it is carried out incorrectly.
Ved politikontroller er det i stedet føreren, der må bære konsekvenserne, også for andres fejl og mangler, hvilket er urimeligt.
Instead, in the event of a police check, it is the driver who must face the consequences, even for others' mistakes and omissions, which is unreasonable.
Hvis industrien og speditørerne skal tage bestemmelserne i de nye retningslinjer til sig og uddanne fagkyndigt personale til lastning og sikring af gods på køretøjer, må det strafferetlige ansvar placeres på rette sted.
If the industry and hauliers are to take on board the information in the new directives and train competent staff to load and secure goods on vehicles, criminal liability must lie in the proper place.
Hvad vil Kommissionen gøre for at løse dette problem?
What measures will the Commission take to remedy this anomaly?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0176/06
WRITTEN QUESTION E-0176/06
Om: Forbud mod bundsatte garn
Subject: Ban on bottom-set gill nets
På mødet om TAC (samlede tilladte fangstmængder) og kvoter vedtog Rådet på forslag af Kommissionen et etårig forbud fra den 1. februar 2006 mod brugen af bundsatte garn på dybder over 200 meter.
At its meeting last year on TACs and quotas, the Council, at the Commission's proposal, adopted a year-long ban from 1 February 2006 on the use of bottom-set gill nets at depths lower than 200 metres.
Forslaget berører kun ICES-områder VI a, b og VII b, c, j, k samt underområde XII øst for 27° W.
This proposal affects only ICES Divisions VI a and b and VII b, c, j and k, and subarea XII east of 27 °W.
Ud over den kendsgerning, at den vedtagne tekst indeholder en fælles erklæring, hvori Rådet og Kommissionen anerkender, at kendskabet til følgerne af fiskeri med bundsatte garn på dybder over 200 m er meget ringe, og hvori de anmoder om en snarlig rapport fra STECF, er institutionerne nået til enighed om et sådant forbud tilsyneladende uden at have det nødvendige videnskabelige kendskab hertil.
In spite of the fact that the text adopted includes a joint statement in which the Council and Commission recognise the scant knowledge of the effects of these nets at depths below 200 metres and call urgently for a STECF report, the ban has been put in place, seemingly without an adequate scientific basis.
Til forskel fra tidligere — som f.eks. i forbindelse med indførelsen af forbuddet mod anvendelse af drivgarn — er der ikke indført nogen overgangsperiode eller givet en tilstrækkelig lang frist, så sektoren kan få tid til at tilpasse sig til den nye situation.
Unlike in other cases, such as that of drift nets, no transitional periods have been granted nor sufficient time allowed for the sector to adapt to the new circumstances.
Ifølge pressen vil forbuddet berøre 90 fællesskabsfartøjer og 1200 fiskerirelaterede arbejdspladser.
According to the media, the ban will affect 90 Community vessels and 1200 jobs directly linked to their fishing activities.
Har Kommissionen opgjort antallet af fartøjer og arbejdspladser, som vil blive direkte berørt af forbuddet, samt de samfundsøkonomiske følger heraf?
Has the Commission assessed the number of vessels and jobs that will be directly affected by this ban, and the socioeconomic impact of the ban?
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at iværksætte for at kompensere dem, der berøres af forbuddet?
What measures does the Commission intend to take to compensate those affected?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0177/06
WRITTEN QUESTION E-0177/06
Om: CIA-­afhøringer i Rumænien
Subject: CIA interrogations in Romania
Hvilke indsigelser har Rådet gjort over for den rumænske regering om afhøringerne af terrormistænkte på Mihail Kugalniceant-luftbasen?
What representations has the Council made to the Romanian Government about the interrogation of terrorist subjects at the Mihail Kugalniceant airbase?
Vil Rådet meddele, at ethvert kandidatland, som beviseligt har stillet »hemmelige steder« til rådighed for CIA til afhøring af terrormistænkte, ikke vil blive optaget i EU?
Will the Council announce that any candidate country proved to have hosted CIA ‘black sites’ for the interrogation of terrorist suspects will not be admitted to the EU?
Er Rådet tilfreds med kandidatlandenes svar på beskyldningerne om, at de har stillet »hemmelige steder« til rådighed for CIA til afhøring af terrormistænkte?
Is the Council satisfied with the response of candidate countries to allegations that they have hosted CIA ‘black sites’ for the interrogation of suspected terrorists?
Rådet er enigt i, at hemmelig tilbageholdelse krænker menneskerettighederne og den humanitære ret.
The Council shares the view that secret detentions violate human rights and humanitarian law.
Den 1. marts 2006 offentliggjorde generalsekretæren for Europarådet en rapport om hemmelig tilbageholdelse og transport af fanger, der mistænkes for terrorhandlinger, navnlig foretaget af organer, der hører under andre stater, eller på deres foranledning.
On 1 March 2006 the Secretary‑General of the Council of Europe published a report on the question of secret detention and transport of detainees suspected of terrorist acts, notably by or at the instigation of foreign agencies.
Ifølge denne rapports bilag 3, side 39, har Rumænien bekræftet, at der på rumænsk område hverken er forekommet ikke-anerkendt frihedsberøvelse eller ulovlige transport.
In Appendix III, on page 39, that report shows Romania to have confirmed ‘that no unacknowledged deprivation of liberty or illegal transport took place on Romanian territory’.
Alle disse besvarelser viser, at der ikke har været en deltagelse af den type, der er omhandlet i spørgsmål 4, i hvert fald ikke så vidt myndighederne ved.
All these replies state that there has been no involvement of the kind mentioned in question 4, at least not to the knowledge of the authorities’.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0178/06
WRITTEN QUESTION E-0178/06
Rådet har ikke i øjeblikket noget forslag til behandling om oprettelse af en dna-­database for hele EU.
There is, at present, no proposal before the Council to establish an EU‑wide DNA database.
Ganske vist har de retshåndhævende myndigheder i hele Den Europæiske Union et stort behov for at kunne få adgang til andre medlemsstaters dna-databaser, men Rådet finder ikke, at oprettelse af en dna-­database for hele EU ville være en hensigtsmæssig måde at opfylde dette retshåndhævelsesbehov på.
Whilst there is a strong need for law enforcement authorities across the European Union to be able to access DNA held in other Member States' DNA databases, the Council does not think that the setting‑up of an EU‑wide DNA database would be an appropriate answer to this law enforcement need.
Disse data er yderst følsomme, og lovgivningen om indsamling og behandling af sådanne data er meget forskellig fra medlemsstat til medlemsstat.
These data are highly sensitive and the legislation on the gathering and processing of such data varies greatly from one Member State to another.
Oprettelsen af en EU-­database ville derfor være behæftet med såvel juridiske som tekniske problemer.
The setting‑up of an EU database would therefore pose legal as well as technical difficulties.
Dette såkaldte tilgængelighedsprincip bør også anvendes, når det drejer sig om dna.
This so-called availability principle should also be applied with regard to DNA.