natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mener Kommissionen, at nævnte program eller lignende programmer kan gennemføres og anvendes i forbindelse med en fredsproces i Baskerlandet? —
Does the Commission believe that a programme on the lines of this, or similar programmes, could be applied and used in the case of the peace process in the Basque Country? —
Hvad er efter Kommissionens opfattelse minimumsbetingelserne for at få adgang til nævnte program?
What, as the Commission sees it, are the minimal conditions for eligibility for this programme?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5821/2010
Question for written answer E-5821/2010
Om: Religionsfrihed og beskyttelse af den religiøse arv i Nordcypern
Subject: Religious freedom and protection of the religious heritage in northern Cyprus
80 af dem er blevet omdannet til moskeer, og andre fungerer som lagre for hæren, stalde, teatre eller hoteller.
Some 80 have been turned into mosques, whilst others serve as army camps, stables, theatres or hotels.
De øvrige tilbageblevne kirker lader man forfalde.
The remaining churches are being left to fall into disrepair.
Desuden er mere end 15 000 ikoner, mosaikker og andre kunstværker forsvundet og forhandles nu på det sorte marked i hele verden.
In addition, more than 15 000 icons, mosaics and other works of art have disappeared and are now being traded on the black market throughout the world.
De ca. 500 tilbageblevne græsk-cypriotiske øboere i den nordlige del hindres dermed i betydelig grad i deres frie religionsudøvelse.
All of this is making it considerably more difficult for the approximately 500 remaining Greek Cypriot residents of the northern part of the island to freely practise their religion.
Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at træffe mod denne respektløse behandling af kristne gudshuse i Nordcypern?
What steps does the Commission intend to take against this disrespectful treatment of Christian churches in northern Cyprus?
Har Kommissionen allerede taget kontakt til Evkav, den tyrkiske organisation, som ulovligt administrerer de kristne kirker?
Has the Commission already entered into contact with the EVKAV, the Turkish organisation which illegally administers Christian churches?
Modtager Tyrkiet som led i førtiltrædelsesbistanden eller på anden måde midler fra EU til at beskytte og udvide religionsfriheden?
Does Turkey receive money from the EU, within the framework of pre‑accession aid or by any other means, in order to protect and extend religious freedom?
Hvis ja, hvem overvåger så den faktiske anvendelse af disse penge?
If so, who monitors how this money is actually used?
Påtænker Kommissionen på baggrund af disse rystende kendsgerninger at reducere eller stoppe førtiltrædelsesbistanden?
In the face of these deeply shocking facts, does the Commission intend to reduce or halt pre‑accession aid?
Hvordan kan Kommissionen forsvare at åbne nye tiltrædelseskapitler, når ikke engang grundlæggende principper om fri religionsudøvelse garanteres i det tyrkisk besatte Cypern?
How does the Commission justify opening new negotiating chapters when even fundamental principles of freedom of religious practice are not being guaranteed in the Turkish‑occupied part of Cyprus?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5822/2010
Question for written answer E-5822/2010
Om: Risiko for oliekatastrofer i Bosporus
Subject: Danger of oil disasters in the Bosporus
Hvert år bliver der transporteret omkring 150 mio. t olie gennem Dardanellerne og Bosporus som eneste adgang fra Sortehavet til Middelhavet.
Every year around 150 million tonnes of oil are shipped through the Dardanelles and the Bosporus, being the only outlet from the Black Sea to the Mediterranean Sea.
Tusindvis af olietankskibe snor sig gennem det smalle stræde med skarpe bugtninger og stærk strøm, og der sker ulykker med jævne mellemrum.
Thousands of oil tankers wend through the narrow straits with their sharp bends and strong currents where there are often accidents.
Rystet vågen af den seneste katastrofe på boreplatformen Deep Horizon har den tyrkiske regering nu også bebudet skærpede sikkerhedskrav.
The Turkish government, shaken by the recent disaster on the Deep Horizon oil rig, has announced stricter safety requirements.
Den 1. juli blev der indkaldt til topmøde i Istanbul med repræsentanter for de 20 største oliefirmaer.
On 1 July a summit was called with representatives of the 20 largest oil companies in Istanbul.
Tyrkiet kunne ikke få sine tidligere formulerede krav igennem: For det første er Tyrkiet fattigt på råstoffer og derfor afhængig af energikoncernerne, for det andet forpligtede Tyrkiet sig i 1936 i Montreuxkonventionen til at lade handelsskibe fra alle nationer passere Bosporus i fredstid.
Turkey was unable to implement its pre-formulated requirements: on the one hand, as a country lacking in raw materials it is dependent on energy companies, and on the other Turkey is bound by the 1936 Treaty of Montreux to allow the trading ships of all nations passage through the Bosporus in times of peace.
Dengang blev der dog primært transporteret korn, i dag er det store mængder olie.
At the time of the treaty being signed, however, it was mainly grain that was shipped; today it is enormous quantities of oil.
Den tyrkiske regering har ikke udsendt nogen som helst signaler om at ville kontrollere udvindingsplanerne endsige stoppe dem.
The Turkish government has not given any indication of wanting to check or even stop the development plans.
Hvad er Kommissionens holdning til resultatet af topmødet i Istanbul?
What is the Commission's stance on the outcome of the summit in Istanbul?
Hvad agter Kommissionen at gøre for at aftale højere sikkerhedsstandarder med Tyrkiet i Middelhavs- og Sortehavsområdet?
What plans does the Commission have for agreeing higher safety standards with Turkey in the Mediterranean and Black Sea areas?
Hvilke EU‑medlemsstater har underskrevet Montreuxkonventionen?
Which EU Member States are contractual parties of the Treaty of Montreux?
Agter Kommissionen at beskæftige sig juridisk med denne konvention, da udgangssituationen jo har ændret sig grundlæggende siden 1936, og der i dag er en øget sikkerhedsrisiko i form af olieforurening?
Does the Commission intend to address the legal aspects of this treaty, given that the underlying situation has fundamentally changed since 1936 and oil spills pose a greater threat to safety today?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5823/2010
Question for written answer E-5823/2010
Om: EU's modtræk mod risikoen for oliekatastrofer i europæiske farvande
Subject: Danger of oil disasters in European waters — EU countermeasures
Hvad mener Kommissionen om Tyrkiets oprindelige krav om skærpede grænser for tankskibes størrelse og udledning af forurenende stoffer, en aldersgrænse og højere forsikringer?
What does the Commission make of Turkey's original calls for stricter limits on tanker size and pollutants, an age limit and higher insurance?
Påtænker Kommissionen at stille sådanne krav for europæiske farvande?
Is the Commission considering making similar demands for European waters?
Hvad mener Kommissionen om indførelsen af en reservefond, som oliefirmaer indbetaler til regelmæssigt, og som kan finansiere bekæmpelsen af ulykker og oliekatastrofer?
What does the Commission make of the introduction of a reserve fund, which oil companies pay into regularly, in order to finance the combating of accidents and oil disasters?
Er etablering af rørledninger en probat løsning til aflastning af vandvejene i forbindelse med olietransport?
Is the construction of pipelines an effective solution for relieving waterways of oil transportation?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5824/2010
Question for written answer E-5824/2010
Om: Selskaber til overvågning af mindreåriges adfærd på internettet
Subject: Companies monitoring the Internet behaviour of children
I de seneste måneder har der været en stigning i antallet af selskaber (SafetyWeb, SocialShield, MyChild osv.), der for passende betaling påtager sig at kontrollere børns vaner på internettet for forældrenes regning.
In recent months, there has been a considerable increase in the number of companies (SafetyWeb, SocialShield, MyChild, etc.) undertaking, for payment, to monitor the Internet habits of children on behalf of parents.
Disse selskaber påtager sig at undersøge børnenes bevægelser på diverse sociale netværkstjenester, idet de indsamler information om den mindreåriges præferencer, de sandsynlige bekendtskaber, de udvikler, og de følelser, som de eventuelt giver udtryk for, hvorefter de underretter forældrene om sandsynlige usædvanlige tendenser (f.eks. anvendelse af ordet selvmord, diskussioner med aldersmæssigt afvigende grupper osv.).
These companies undertake to keep track of the movements of children on all social networking sites and to collect information on the preferences of the children, the possible contacts they make and the feelings they may express, informing the parents about possible unusual tendencies (e.g. reference to ‘suicide’, discussion with groups of dissimilar age, etc.).
Eftersom der rejser sig spørgsmål om, hvorvidt de specifikke selskaber, der allerede er voldsomt aktive i USA og i de seneste måneder også i Europa, krænker personlige oplysninger, påtænker Kommissionen så at undersøge deres legitimitet og kompatibilitet i forbindelse med principperne for menneskerettigheder? —
Given that there are question marks over whether these companies — which are already intensely active in the USA and, in recent months, also in Europe — are in breach of the confidentiality of personal data, does the Commission intend to investigate their legality and their compatibility with human rights principles? —
Agter den at iværksætte en undersøgelse for at fastslå de specifikke selskabers genklang på det europæiske marked?
Will the Commission conduct an inquiry to establish what response these companies have met with on the European market?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5825/2010
Question for written answer E-5825/2010
Om: Kommercielle ballonførere
Subject: Commercial balloon pilots
Kommissionen bedes redegøre for begrundelsen for Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs forslag om indførelse af en obligatorisk pensionsalder på 60 år for kommercielle ballonførere.
Could the Commission explain the reasoning behind the European Aviation Safety Agency’s proposal to introduce a mandatory retirement age of 60 for commercial balloon pilots?
Et sådant træk ville berøve industrien en erfaring og en flyvetid, der er meget brug for.
Such a move would rob the industry of much-needed experience and flight time.
Er der noget, der tyder på, at risikoen for pilotfejl stiger efter det fyldte 60. år eller i nogen som helst alder?
Is there any evidence to suggest that the risk of pilot error increases after 60 years or indeed at any age?
Er det ikke uretfærdigt og aldersdiskriminerende at foreslå et generelt forbud mod kommercielle ballonførere, der på alle andre måder er perfekt egnede, blot fordi de har nået den tilfældige alder af 60 år?
Is it not iniquitous and ageist to suggest a blanket ban on commercial balloon pilots who are otherwise perfectly fit, just because they have reached the arbitrary age of 60?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5826/2010
Question for written answer E-5826/2010
Om: Fælles teknologiinitiativer
Subject: Joint Technology Initiatives
Fælles teknologiinitiativer (FTI'er) er offentligt-private partnerskaber på europæisk plan, der anvendes til støtte for tværnationalt samarbejde inden for industriel forskning.
Joint Technology Initiatives (JTIs) are public-private partnerships at European level used to support transnational cooperation in industrial research.
Kommissionen har identificeret FTI'er som en ny strategi for gennemførelse af syvende rammeprogram i overensstemmelse med målene i Lissabonstrategien.
The Commission has identified JTIs as a new strategy for implementing the seventh framework programme in accordance with the goals of the Lisbon Strategy.
FTI'er opstår hovedsageligt på grundlag af arbejde udført af de europæiske teknologiplatforme, der stiller krav om mobilisering af store offentlige og private midler såvel som betydelige forskningsressourcer til gennemførelsen af væsentlige elementer af de strategiske forskningsdagsordener.
JTIs arise primarily from the work of European Technology Platforms that require the mobilisation of high public and private investment as well as substantial research resources to implement important elements of their strategic research agendas.
Kommissionen har fastslået, at FTI'er er afgørende for en radikal ændring i fremme af industridreven forskning og udvikling i Europa og for etablering af et europæisk lederskab inden for fremtidige strategiske teknologier.
The Commission identifies JTIs as critical to making a step change in promoting industry-driven research and development in Europe and to establishing European leadership in future strategic technologies.
Seks områder er blevet udpeget i særprogrammet »Samarbejde« under syvende rammeprogram, hvor etablering af FTI'er vil kunne være særligt relevante: —
Six fields have been identified in the Cooperation Specific Programme of the seventh framework programme, where the setting up of a JTI could be of particular relevance: —
Brint og brændselsceller (FCH) —
Fuel Cells and Hydrogen (FCH) —
Luftfartsteknik og flytransport (Clean Sky) —
Aeronautics and Air Transport (Clean Sky) —
Innovative lægemidler (IMI) —
Innovative Medicines (IMI) —
Nanoelektronikteknologi 2020 (ENIAC) —
Nanoelectronics Technology 2020 (ENIAC) —
Indlejrede computersystemer (ARTEMIS) —
Embedded Computing Systems (ARTEMIS) —
Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES).
Global Monitoring for Environment and Security (GMES).
Jeg vil gerne rejse følgende spørgsmål: 1.
I would like to raise the following questions: 1.
Hvordan skrider de forskellige FTI'er frem?
How are the different JTIs progressing?
Hvad har været de største succeser og de vigtigste hindringer for udvikling? 2.
What have been the main successes and the main barriers to development? 2.
Det hævdes, at FTI'er ledes af industrien og er for lukkede for deltagelse fra universiteter og smv'er.
It is argued that JTIs are led by the industry and too closed to participation by universities and SMEs.
Er f.eks. smv'er og universiteter aktivt involveret i FTI'er? 3.
Is there active involvement of e.g. SMEs or universities in JTIs? 3.
Hvilke planer har Kommissionen for at sikre, at universiteter og smv'er har lige muligheder for at deltage i FTI'er?
What are the Commission’s plans for ensuring that universities and SMEs have equal opportunities for participation in the JTIs?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5827/2010
Question for written answer E-5827/2010
Om: Det Europæiske Teknologiske Institut — VIS'er
Subject: European Institute of Innovation and Technology — KICs
Det Europæiske Teknologiske Instituts (EIT) vision er at blive hoveddrivkraften bag en bæredygtig europæisk vækst og konkurrenceevne via fremme af innovationer, der er førende på verdensplan og har en positiv indvirkning på økonomien og samfundet.
The vision of the European Institute of Innovation and Technology (EIT) is to be a key driver of sustainable European growth and competitiveness through the stimulation of world-leading innovations with a positive impact on the economy and society.
Det har til hensigt opgave er at vokse og udnytte innovation og kapaciteten blandt aktører fra højere uddannelse, forskning, erhvervsliv og iværksættervirksomhed fra EU og uden for EU via etablering af højt integrerede Viden- og Innovationssamfund (VIS'er).
Its mission is to grow and capitalise on the innovation and capability of actors from higher education, research, business and entrepreneurship from the EU and beyond through the creation of highly integrated Knowledge and Innovation Communities (KICs).
EIT besluttede i december 2009 at udpege de første tre VIS'er: —
The EIT decided in December 2009 to designate the first three KICs: —
Afbødning af og tilpasning til klimaændringer: Klima-VIS —
Climate change mitigation and adaptation: Climate-KIC —
Bæredygtig energi: VIS-InnoEnergi —
Sustainable energy: KIC InnoEnergy —
Fremtidens informations- og kommunikationssamfund: EIT IKT Labs.
Future information and communication society: EIT ICT Labs.
Hvordan er fordelingen i indkaldelsen af forslag mellem antal indsendte forslag, antal godkendte forslag og procentdelen af universiteter, forskningscentre, industrier og smv'er ud af det samlede antal indsendte forslag og det samlede antal godkendte forslag? 2.
What is the balance of the call for proposals, in terms of the number of proposals submitted, number of proposals accepted, and percentage of universities, research centres, industry and SMEs, in the total number of proposals submitted and the total number of proposals selected? 2.
Er forhandlingsproceduren blevet afsluttet?
Has the negotiation process been completed?
Hvilken model blev der valgt til finansieringsprocessen (f.eks. faste beløb i en resultatbaseret strategi)? 3.
What was the selected model for the financing process (e.g. lump sums in a result-based approach)? 3.
Hvordan var den geografiske fordeling mellem de deltagende partnere i de indsendte forslag og i de udvalgte forslag? 4.
What was the geographical balance of participant partners in the proposals submitted and in the proposals selected? 4.
Hvordan ser EIT's fremtidige planer for yderligere VIS'er ud?
What are the EIT’s future plans for further KICs?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5828/2010
Question for written answer E-5828/2010
Om: Bekæmpelse af fattigdom som led i EU 2020‑strategien
Subject: Fight against poverty in connection with the EU 2020 strategy
I Kommissionens meddelelse om EU 2020‑strategien fastsættes et mål om at reducere antallet af personer, som lever under de nationale fattigdomsgrænser, med 25 %, hvilket vil hjælpe 20 mio. mennesker ud af fattigdom.
The Commission Communication on the EU 2020 strategy sets the aim of reducing the number of people living below national poverty thresholds by 25 %, which will enable 20 million people to escape from poverty.
Kommissionen anfører i meddelelsen, at den nationale fattigdomsgrænse er fastsat til 60 % af den disponible medianindkomst i den enkelte medlemsstat.
The Commission states in its communication that ‘the national poverty line is defined as 60 % of the median disposable income in each Member State’.
Vil denne definition være det eneste statiske kriterium for vurdering af fattigdom?
Will this definition remain the only statistical criterion for evaluating poverty?
Vil der blive indført kvalitative indikatorer til finjustering af denne definition?
Are there plans to add qualitative indicators to refine this definition?
Den indeholder målet om at fremme social inklusion, navnlig via reduktion af fattigdom, ved at sigte mod at bringe mindst 20 mio. mennesker uden for risiko for fattigdom og udstødelse inden 2020 på grundlag af tre indikatorer: 1) fattigdomsrisiko, 2) materielle afsavn og 3) arbejdsløs husstand.
It includes the target of promoting social inclusion, in particular through the reduction of poverty, by aiming to lift at least 20 million people out of the risk of poverty and exclusion by 2020, based on three indicators: (1) being at risk of poverty, (2) material deprivation, and (3) living in a jobless household.
Forslaget fra Udvalget for Social Beskyttelse om at definere mennesker, der udsat for fattigdomsrisiko, som mennesker med mindre end 60 % af den nationale medianindkomst, blev i den forbindelse vedtaget af Rådet og udgør sammen med de andre to indikatorer grundlaget for konklusionerne fra Det Europæiske Råd.
In this context, the proposal of the Social Protection Committee to define people at risk of poverty as people living with less than 60 % of the national median income was agreed by the Council and together with the other two indicators, forms the basis of the European Council conclusions.
Endvidere påpeges det i førnævnte konklusioner fra Det Europæiske Råd, at det er op til medlemsstaterne at fastsætte deres nationale mål på grundlag af de mest hensigtsmæssige indikatorer under hensyntagen til deres nationale forhold og prioriteter.
Furthermore, the aforementioned European Council conclusions point out that Member States are free to set their national targets on the basis of the most appropriate indicators, taking into account their national circumstances and priorities.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5829/2010
Question for written answer E-5829/2010
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5830/2010
Question for written answer E-5830/2010
Om: Harmonisering af elektroniske tegnebøger
Subject: Harmonisation of electronic wallets
Mange europæiske banker tilbyder kunderne elektroniske tegnebøger, hvortil der kan overføres penge efter behov, i form af et chipkort til omgående betaling af køb for mindre beløb.
A number of European banks offer an ‘electronic wallet’ service allowing customers to rapidly pay for low-cost purchases using a card with a rechargeable chip.
F.eks. kan nævnes Moneosystemet i Frankrig og Protonsystemet i Belgien.
The Moneo scheme in France and the Proton scheme in Belgium are typical examples.
Det ville være ønskeligt med en harmonisering i EU.
Harmonisation at European Union level would be desirable.
Hvilke muligheder for at fremme denne harmonisering overvejes for tiden?
What measures are being considered at present to fulfil that aim?
Betalingstjenester i almindelighed er reguleret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/64/EF af 13. november 2007 om betalingstjenester i det indre marked EUT L 319 af 5.12.2007, p. 1. .
In general, payment services are regulated by Directive 2007/64/EC of the European Parliament and of the Council of 13 November 2007 on payment services in the internal market OJ L 319, 5.12.2007, p.
En eventuel lovgivningsmæssig foranstaltning med denne virkning kræver et forslag fra Kommissionen.
Any legislative measure to this effect would require a proposal by the Commission.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5831/2010
Question for written answer E-5831/2010
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5832/2010
Question for written answer E-5832/2010
Om: Anvendelse af blanket E303 om overførsel af arbejdsløshedsunderstøttelse
Subject: Implementing Form E303 for transfers of unemployment benefit
Med blanket E303 kan retten arbejdsløshedsunderstøttelse overføres midlertidigt til en anden medlemsstat.
Form E303 permits the temporary transfer to another Member State of rights to unemployment benefit.
Denne ordning tilskynder til at søge beskæftigelse i hele EU uden at fortabe de erhvervede rettigheder i hjemlandet.
The system encourages people to look for work throughout the European Union while maintaining the rights acquired in their Member State of origin.
Imidlertid synes nytten af blanket E303 at være begrænset, fordi der går for lang tid, inden den virker i praksis.
However, the effectiveness of Form E303 seems to be limited by excessively long delays in implementation.
Jeg har bl.a. fået kendskab til et tilfælde i Det Forenede Kongerige, hvor en fransk statsborger søgte arbejde og modtog arbejdsløshedsunderstøttelse i Frankrig.
I am informed of the case of a French citizen seeking employment in the UK and receiving unemployment benefit in France.
Efter at have ansøgt om overførsel af arbejdsløshedsunderstøttelsen i henhold til blanket E303 fik vedkommende at vide af de britiske myndigheder, at det var nødvendigt at have et nationalt forsikringsnummer i Det Forenede Kongerige (»NIN«, »National Insurance Number«) for at kunne gøre krav på denne understøttelse på britisk område.
Following a request through Form E303 for benefit to be transferred, the British authorities informed this person that it was necessary to have a National Insurance Number in the UK in order to claim benefit there.
Men det tager flere uger at få et »NIN«.
It takes several weeks to obtain this number.
Da den franske statsborger havde fået sit »NIN«, blev det oplyst, at der skulle regnes med yderligere 10 dages ventetid, inden arbejdsløshedsunderstøttelsen ifølge blanket E303 kunne overføres.
Having obtained the number, the French citizen concerned was informed of a further 10-day delay before receipt of the transferred benefits under Form E303.