natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den finansielle sektor er tæt forbundet i EU, og arbejdskraftens frie bevægelighed er et grundvilkår i Den Europæiske Union.
The financial sector is closely interconnected in the EU and the free movement of labour is a fundamental principle of the European Union.
Derfor vil meget forskellige regler i forskellige lande kunne betyde en ulige eller uhensigtsmæssig konkurrence mellem landene, og de mange nationale krav og foranstaltninger har således rejst behovet for en bedre koordinering og fælles retningslinjer for brugen af de statslige midler.
For that reason, widely divergent rules in different countries could result in unfair or inappropriate competition between Member States, and the many national requirements and measures have, therefore, given rise to a need for better coordination and common guidelines for the use of public funds.
Hvornår Kommissionen planlægger at have færdiggjort den ovenfor nævnte vurdering af problemerne med aflønningsstrukturer i medlemsstaternes pengeinstitutter? —
When does the Commission plan to have completed the abovementioned review of the problems associated with pay structures in the Member States' financial institutions?
Hvorvidt Kommissionen vil udarbejde fælles europæiske retningslinjer for at sikre en mere hensigtsmæssig aflønningsstruktur for topchefer og mellemledere i de europæiske banker?
Will the Commission draw up common European guidelines to ensure a more appropriate pay structure for top executives and middle management in European banks?
Det ønskes afklaret, om Kommissionen som et led heri vil introducere et fælles europæisk lønloft, og/eller hvordan Kommissionen vil sikre, at bankernes ansatte ikke lønnes ud fra en struktur, der tilskynder til at yde meget risikable lån? —
Will the Commission clarify in this connection whether it will introduce a common European pay cap and/or how it will ensure that the banks' employees are not paid on the basis of a structure which encourages the granting of very risky loans?
Hvorvidt Kommissionen vil anbefale alle medlemsstater at føre kontrol med bankernes anvendelse af lånene.
Will the Commission recommend that all Member States supervise the banks' use of the loans?
Det kunne være i form af en parlamentarisk kontrol (som tilfældet er i USA) eller et administrativt uafhængigt organ, alt efter hvad der vurderes som hensigtsmæssigt i medlemslandet? —
Supervision could take the form of parliamentary control (as in the USA) or be performed by an administratively independent body, according to what is considered appropriate in the Member State.
Hvorvidt Kommissionen påtænker at udarbejde fælles retningslinjer for anvendelsen af de statslige midler, således at det sikres, at pengene bruges til at hjælpe nødlidende virksomheder (dvs. bliver udbetalt som lån), samtidig med at den hidtil førte kreditpolitik strammes op?
Does the Commission intend to draw up common guidelines for the use of public funds in order to ensure that the money is used to help enterprises in need (i.e. that funds are granted as loans) and, at the same time, ensure that the credit policy pursued hitherto is tightened up?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Charlie McGreevy
Answer given by Mr McCreevy on behalf of the Commission
Kommissionen deler det ærede medlems opfattelse af, at der er behov for at justere aflønningspolitikkerne i de finansielle institutioner, så der lægges større vægt på solide og langfristede resultater, og således at incitamentet til kortsigtet risikotagning bliver mindre.
The Commission shares the view expressed by the Honourable Member that there is a need to realign the incentives set out in remuneration policies to focus them on sustainable long-term performance of financial institutions rather than encouraging short-term risk taking.
På denne baggrund og som led i den reform af reguleringen af og tilsynet med de europæiske markeder for finansielle tjenesteydelser, som anbefales i Kommissionens meddelelse til forårsmødet i Det Europæiske Råd KOM(2009)0114 endelig af 4.3.2009. med titlen »Fremdrift i den europæiske genopretning«, vil Kommissionen styrke sin henstilling fra 2004 om aflønning af bestyrelsesmedlemmer Kommissionens henstilling af 14. december 2004 om fremme af en passende ordning for aflønning af medlemmer af ledelsen i børsnoterede selskaber (2004/913/EF).
To this end, as part of the reform of regulation and supervision in European financial services markets put forward in the communication on ‘Driving European Recovery’ for the Spring European Council COM(2009)114 final of 4.3.2009. , the Commission will strengthen its 2004 recommendation on remuneration of directors Commission recommendation of 14 December 2004 fostering an appropriate regime for the remuneration of directors of listed companies (2004/913/EC).
EUT L 385 af 29.12.2004. og vil fremsætte en ny henstilling om aflønning i den finansielle sektor i april 2009.
OJ L385/55, 29.12.2004. and will bring forward a new recommendation on remuneration in the financial services sector in the course of April 2009.
Hovedformålet med denne henstilling om aflønning i den finansielle sektor er at sikre, at de finansielle institutioners aflønningspolitikker ikke fremmer beslutninger, der er for risikofyldte, og at de er på linje med de finansielle institutioners langfristede mål, værdier, forretningsstrategier og risikogrænser.
The main objective of the recommendation on remuneration in the financial services sector will be to ensure that remuneration policies of financial institutions do not encourage excessive risk taking and are in line with the long-term interests of financial institutions, their objectives, values, business strategy and risk tolerance.
Dette vil i efteråret 2009 blive fulgt op af lovgivningsmæssige forslag om at lade aflønningsordninger falde inden for rammerne af forsigtighedstilsyn.
This will be followed by legislative proposals to include remuneration schemes within the scope of prudential oversight in autumn 2009.
Medlemsstaterne har meddelt Kommissionen, at de systematisk overvåger de virkninger, som foranstaltningerne har på de implicerede finansielle institutioner, penge- og kreditmarkederne, realøkonomien og i de fleste tilfælde også virkningerne på de finansielle institutioner, der ikke er omfattet af redningspakkerne.
Member States reported to the Commission that they systematically monitor the impact of the measures on the participating financial institutions, money and credit markets, the real economy and in the majority of cases also on non-participating financial institutions.
Kommissionen agter ikke at udarbejde fælles retningslinjer på dette område.
The Commission does not intend to draw up common guidelines on this subject.
Betingelserne for anvendelsen af de ydede midler fastsættes af medlemsstaterne, og Kommissionen kontrollerer som led i sit arbejde med kontrol af statsstøtte, hvorvidt fællesskabsreglerne overholdes.
The conditions on the use of the funds provided are set by Member States and their compliance with EC rules is checked by the Commission within the process of controlling the granting of the state support.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1388/09
WRITTEN QUESTION E-1388/09
Om: Bæredygtighedskriterier og betingelser for de midler, der er stillet til rådighed for Polen og Ukraine med henblik på udbygning af infrastrukturen forud for europamesterskabet i fodbold i 2012
Subject: Sustainability criteria and conditions in respect of infrastructure development funds for Poland and Ukraine in advance of the 2012 European football championships
I forbindelse med forberedelserne til europamesterskabet i fodbold i 2012 i Polen og Ukraine skal der anvendes EU-midler på 67 mia. EUR til bl.a. udbygning af infrastrukturen.
As part of preparations for the 2012 European football championships in Poland and Ukraine, the EU is to allocate EUR 67 billion inter alia for infrastructure development.
Polen planlægger især en udbygning af sit vej- og motorvejsnet.
Poland is planning, in particular, to extend its road and motorway network.
Lufthavne og banegårde skal ligeledes udbygges og moderniseres.
Airports and railways are also to be extended or modernised.
Det andet land, der står for arrangementet, Ukraine, er derimod endnu ikke nået særligt langt i sine planer for en udbygning af infrastrukturen.
The other co-host, Ukraine, has not so far made much progress in planning infrastructure developments.
I den forbindelse skal fodboldpublikummet og deres tilhængere i landet især transporteres med bil og i busser fra et spillested til et andet.
Teams and fans are to be transported mainly by car and bus from one venue to another.
Også lufttrafikken overvejes logistisk.
Air transport is also envisaged.
Jeg spørger derfor Kommissionen om følgende: 1.
In view of the above, will the Commission say: 1.
Hvilken opdeling foretages mellem Polen og Ukraine i forbindelse med tildelingen af midlerne? 3.
How will the resources be divided between Poland and Ukraine? 3.
Vil der, såfremt Tyskland, som det drøftes for tiden, skal indtræde som reservespillested for Ukraine, også blive tildelt EU-midler til Tyskland? 4.
If Germany replaces Ukraine as a co-host, as has been suggested, would EU resources be allocated to Germany for this purpose? 4.
Er der en konkret tidsplan for disse planer, bl.a. for tildelingen af midlerne? 5.
Is there a specific timetable for planning for this event, in particular for the allocation of resources? 5.
Er tildelingen af midlerne forbundet med konkrete betingelser, og i bekræftende fald, med hvilke?
Is the allocation of resources linked to specific conditions, and if so what are they?
Er der krav om bæredygtighed i forbindelse med anvendelsen af EU-midlerne, og i bekræftende fald, hvordan sikres det, at disse overholdes? 6.
Have any sustainability requirements been attached to the use of EU funds, and, if so, what steps will be taken to ensure compliance? 6.
Hvilke miljøstandarder kræves der for anvendelsen af midlerne, og hvordan sikres det, at disse overholdes? 7.
Which environmental standards are required for the use of the funds and what measures will be taken to ensure that they are respected? 7.
Overvejer man ekstern rådgivning vedrørende økologiske krav, og hvordan støttes en sådan? 8.
Are there any plans for external consultation regarding environmental requirements, or are any steps being taken to promote this? 8.
Er der forskrifter for energimæssig bygningssanering og energisparekoncepter i forbindelse med bygningen af sportsstederne? 9.
Do any requirements exist for the refurbishment of buildings to improve their energy use or to apply energy-saving schemes in the construction of sports complexes? 9.
Hvilke transportformers og -nets udbygning støttes? 10.
To which modes of transport or networks will funds be allocated for development? 10.
Er der særlige incitamenter for en udbygning af den offentlige nær- og fjerntrafik?
Do any particular incentives exist for the construction of local and long-distance public transport?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1389/09
WRITTEN QUESTION E-1389/09
Om: Adgang til informationer og billetsalg inden for den europæiske jernbanetrafik
Subject: Access to information and ticket sales in European rail transport
Med hensyn til EU's mål om at skabe et fælleseuropæisk system af anerkendelse og salg af billetter inden for jernbanetrafikken på tværs af landegrænser er der endnu en række problemer og hindringer.
The EU’s objective to set up a uniform Europe-wide system of ticket recognition and sales in cross-border rail transport still faces a number of problems and obstacles.
Er Kommissionen bekendt med forskelsbehandling af passagerer fra forskellige medlemsstater, og hvordan forener Kommissionen i denne forbindelse følgende vanskeligheder med princippet om et fælles indre marked?
Is the Commission aware of differences in the treatment of passengers from different Member States, and how does it square the following difficulties with the principle of a uniform internal market in this connection?
Strækningen Frankrig-Belgien-Tyskland: I ICE-toget, der kører fra Bruxelles til Köln (eller omvendt), anerkender Deutsche Bahn »Bahncard« for hele strækningen (dvs. også uden for tysk område).
France-Belgium-Germany: in the ICE, which travels from Brussels to Cologne (and back) German Railways ( Deutsche Bahn ) recognises the Bahncard (railcard) for the entire stretch (i.e. also in territory outside Germany).
Det samme gælder for ICE-toget, der kører mellem Paris og Frankfurt, og for det, der kører til Amsterdam.
The same applies to the ICE between Paris and Frankfurt and the ICE to Amsterdam.
Til gengæld fratrækkes »Bahncard« ikke i Thalys (hverken på den korte tyske del af strækningen mellem Aachen og Köln eller i TGV mellem Paris og Strasbourg).
However, the Bahncard is not recognised in the Thalys (either on the short German stretch between Aachen and Cologne, or on the TGV from Paris to Strasbourg).
SNCF ignorerer mulighederne med »Bahncard« i sit reservationssystem.
The SNCF makes no provision for the Bahncard in its booking system.
Heller ikke på internettet kan der købes billetter med »Bahncard«-reduktion, ikke engang til ICE-toget.
Nor is it possible to buy tickets on line with a Bahncard reduction, even for the ICE.
Strækningen Frankrig-Schweiz: I »Lyria«, der kører fra Paris til Schweiz, anerkendes »Halbtagsabo« ganske vist på den schweiziske del af strækningen, men på den franske del anerkendes den mest udbredte »Carte Escapade« ikke.
France-Switzerland: in the ‘Lyria’ which travels from Paris to Switzerland, the ‘ Halbtagsabo ’ reduction is recognised on the Swiss stretch, but the most widely used ‘ Carte Escapade ’ is not recognised on the French stretch.
Den koster 80 EUR og gælder for rejser i Frankrig, såfremt de er længere end 200 km og indbefatter en overnatning fra lørdag til søndag — desuden gælder den kun på den samme strækning, og afgangs- og ankomstbanegård skal være identiske ved ud- og hjemrejsen.
It costs EUR 80 and applies to travel within France for journeys over 200 km and including an overnight stay from Saturday to Sunday; furthermore, it is only valid on the same stretch — the station of departure and station of arrival must be identical for the outward and return journey.
Kun »Carte Fréquence« (billet til en fast strækning for passagerer, der rejser meget/pendlere) anerkendes.
Only the ‘ Carte Fréquence ’ (route-specific card for frequent travellers/commuters) is recognised.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1390/09
WRITTEN QUESTION E-1390/09
Om: Forurenet kabineluft om bord på trafikfly
Subject: Contaminated cabin air on board passenger aircraft
Den 3. februar 2009 rapporterede det økonomiske magasin på den tyske tv-kanal ARD Plusminus om forurenet kabineluft om bord på trafikfly (www.plusminus.de).
On 3 February 2009 the German TV channel ARD's business programme Plusminus reported on contaminated cabin air on board passenger aircraft (www.plusminus.de).
Redaktørerne havde i de forudgående måneder sammen med kolleger fra det schweiziske fjernsyn SF (http://www.sf.tv/sf1/kassensturz/index.php) i hemmelighed taget prøver i diverse flyselskabers (primært tyske firmaers) maskiner og ladet disse vurdere af professor Christaan van Netten fra laboratoriet ved universitetet i British Columbia, Department of Health and Epidemology.
The programme's reporters had, together with colleagues from the Swiss TV channel SF (http://www.sf.tv/sf1/kassensturz/index.php), covertly taken samples in aircraft belonging to various airlines (chiefly German) and then asked the laboratory of the University of British Columbia, Department of Health and Epidemiology, headed by Professor Christaan van Netten, to analyse them.
Hele 90 % af prøverne havde restkoncentrationer af trikresylfosfat (TCP), et kemikalie, der er kendt som nervegift.
A full 90 % of the samples contained residues of Trycresyl Phosphate (TCP), a chemical known to be a neurotoxin.
Den klart højeste værdi på 154,9 mikrogram trikresylfosfat på et areal på 2x2 cm blev målt i en maskine af typen Boeing 757 fra Condor.
The highest value by far — 154.9 microgrammes of Trycresyl Phosphate on a surface of 2 x 2 cm — was found in a Condor airlines Boeing 757.
Også i andre maskiner som f.eks. af typen BAe 146 og Avro RJ og Airbus blev der registreret forhøjede restkoncentrationer af trikresylfosfat i kabinen.
High residue levels of TCP were also found in the cabins of other aircraft, for instance in BAe 146 and AVRO RJ and in Airbus.
Disse risici har været internationalt kendte i mere end 10 år.
These risks have been internationally recognised for over 10 years.
Disse belastninger har allerede været genstand for parlamentariske høringer (Senat Inquiries 2001, Australien / House of Lords, UK 2003).
They have been the subject of parliamentary hearings (Senate Inquiries 2001, Australia/House of Lords, UK 2003).
I denne forbindelse blev det kendt, at der særligt er problemer med fly fra British Aerospace af typen BAe 146 og Avro RJ og Boeing 757.
It emerged during these hearings that British Aerospace aircraft of type BAe 146 and AVRO RJ and Boeing 757 are particularly affected.
Disse flytyper anvendes i EU.
These aircraft types are used in the EU.
I forbindelse med flyene af typen BAe 146 er der også ved maskiner, der er registreret i Tyskland, konstateret nedsættelse af besætningsmedlemmers handleevne.
In connection with aircraft of type BAe 146 registered in Germany, there have also been incidents in which the ability of crew members to perform their duties has been impaired.
Dette giver anledning til spørgsmål om risikoen for det flyvende personel og dermed luftfartssikkerheden.
This raises questions concerning risks to crew and therefore flight safety.
Har Kommissionen oplysninger om risikoen for det flyvende personel og passagerer i denne forbindelse?
Has it any findings about the threat posed to crew and passengers in this connection?
Mener Kommissionen, at indånding af opvarmede motoroliedampe er uskadeligt for besætningers og passagerers sundhed?
Does it consider that the inhalation of heated engine oil fumes poses no health risk to crew or passengers? 3.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1391/09
WRITTEN QUESTION E-1391/09
Om: Asyl og flygtninge
Subject: Asylum and refugees
En hel række begivenheder, der tager glansen af det internationale billede af Grækenland, såsom: a)
Following a series of incidents which have tarnished Greece’s international image, such as: (a)
Norge og Sveriges afslag på at følge de procedurer, der er fastsat i Dublinaftalen, eftersom Grækenland ikke kun har uacceptable indekser for tildeling af asyl, men også umenneskelige modtagelsesforhold, c)
the refusal by Sweden and Norway to follow the procedures provided for in the Dublin Convention, since Greece has not only unacceptable indicators on the granting of refugee status, but also inhuman reception conditions; (c)
Grækenlands modstand mod at anvende Dublinaftalen efter tilsvarende retlige afgørelser i Østrig, Italien og Finland, d)
the suspension, following similar decisions handed down by courts in Austria, Italy and Finland, of the procedures for implementing the Dublin Convention Agreement in respect of Greece; (d)
de mange anklager fra højkommissariatet for flygtninge i Grækenland mod den græske regering
a series of accusations made by the High Commission for Refugees in Greece against the Greek Government;
beviser, at den græske regering kun er villig til at afvikle den repressive del af de forpligtelser, som den kontraktligt har bundet sig til ifølge Dublinaftalen, og det endda efter egen selektive udvælgelse.
it is established that the Greek Government is only meeting the repressive part of its contractual obligations under the Dublin Convention and even then is doing so selectively.
Men den er overordentligt ineffektiv i spørgsmål, der angår modtagelse af flyttende befolkninger, oplysning til ansøgere, efterforskning og færdigbehandling af ansøgninger og endelig til at give asyltilladelser.
However, it is singularly ineffective in matters concerning the reception of displaced people, the provision of information to asylum-seekers, the examination and treatment of applications and, finally, the granting of asylum status.
På grundlag af ovennævnte oplysninger bedes Kommissionen oplyse, hvad den påtænker at gøre for at få Grækenland til at leve op til hele spektret af sine kontraktlige forpligtelser og ikke dømme hundredvis af mennesker til at leve i fattigdom og elendighed, samtidig med at det ødelægger billedet af EU som et fællesskab med principper og værdier.
On the basis of the above, will the Commission say what it intends to do to prevail upon Greece to comply with all its contractual obligations and not to condemn hundreds of people to poverty and misery, thereby tarnishing the EU’s image as a Community of principles and values?
Kommissionen er bekymret over asylsituationen i Grækenland og har været i kontakt med de græske myndigheder efter påstande fra forskellig side om, at EF's asylregler, særlig Rådets direktiv 2005/85/EF Rådets direktiv 2005/85/EF af 1. december 2005 om minimumsstandarder for procedurer for tildeling og fratagelse af flygtningestatus i medlemsstaterne, EUT L 326 af 13.12.2005. , ikke overholdes.
The Commission is concerned about the asylum situation in Greece and has been in contact with the Greek authorities following allegations, from various sources, of non-compliance with the EC asylum acquis and in particular with Council Directive 2005/85/EC Council Directive 2005/85/EC of 1 December 2005 on minimum standards on procedures in Member States for granting and withdrawing refugee status, OJ L 326, 13.12.2005. .
Kommissionen er i færd med at vurdere alle de relevante oplysninger, og den vil om fornødent tage alle skridt i proceduremæssig henseende i overensstemmelse med de beføjelser, der tillægges den ved traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, til at sikre, at Grækenland indfrier sine forpligtelser i henhold til EF's asylregler.
The Commission is in the process of assessing all the relevant information and, if appropriate, it will proceed with the relevant procedural steps in accordance with the power conferred on it by the Treaty establishing the European Community in order to ensure that Greece complies with its obligations under the EC asylum acquis .
Hvad angår anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 Rådets forordning (EF) nr. 343/2003 af 18. februar 2003 om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger i en af medlemsstaterne, EUT L 50 af 25.2.2003. for Grækenlands vedkommende, såvel som Kommissionens retlige skridt over for denne medlemsstat for overtrædelse af forordningens bestemmelser, skal Kommissionen henvise det ærede medlem til sit svar på skriftlig forespørgsel E-6748/08 fra Saïd El Khadraoui http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp .
Regarding the application of Council Regulation (EC) No 343/2003 Council Regulation (EC) No 343/2003 of 18 February 2003 establishing the criteria and mechanisms for determining the Member State responsible for examining an asylum application lodged in one of the Member States by a third-country national, OJ L 50, 25.2.2003. in respect of Greece, as well as the legal action taken by the Commission against this Member State for non-compliance with the regulation, the Commission would refer the Honourable Member to its answer to Written Question E‑6748/08 by Mr Saïd El Khadraoui http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp .
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1392/09
WRITTEN QUESTION E-1392/09
Om: Banker i Sydøsteuropa
Subject: Banks in south east Europe
I sin årsrapport giver Bank of Greece udtryk for sin store bekymring for de græske pengeinstitutter, der har investeret i lande i Sydøsteuropa.
In its annual report, the Bank of Greece expresses serious concerns regarding Greek financial institutions which have invested in countries in south east Europe.