natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvorledes forholder Kommissionen sig til spørgsmålet om, hvorvidt den tyske Forbundsdags godkendelse af aftalen således ville være i strid med EU-lovgivningen?
Does the Commission not consider that the German Bundestag's approval of the international treaty might thus be contrary to EC law?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3799/09
WRITTEN QUESTION E-3799/09
Om: Højhastighedsbanen Köln-Aachen-Bruxelles-Paris inden for rammerne af TEN-V
Subject: The high-speed rail link between Cologne, Aachen, Brussels and Paris in the context of TEN-T
Højhastighedsbanen Köln-Aachen-Bruxelles-Paris blev som del af det transeuropæiske net (TEN-V) massivt udbygget med støtte fra Forbundsrepublikken Tyskland og andre medlemsstater.
The high-speed rail line between Cologne, Aachen, Brussels and Paris, a part of the trans-European transport network (TEN-T), has undergone major upgrading works using resources from Germany and other Member States.
Den nye bane har stået færdig i to år.
The new line was completed two years ago.
Siden da har Deutsche Bahn (DB) og Thalysselskabet (selskabet bag højhastighedtoget Thalys) med jævne mellemrum lovet, at trafikken snart kunne afvikles hurtigere.
Since then, both Deutsche Bahn (DB, the German railway company) and the Thalys company have consistently assured us that the services would soon become faster.
Senest, i sommeren 2008, lovede bestyrelsen for Thalysselskabet i de aachenske medier, at rejsen mellem Aachen og Bruxelles fra og med sommeren 2009 ville komme ned på ca. 1 time (for tiden er den på 1 time og 34 minutter).
Most recently, in summer 2008 the Thalys board made promises in the local Aachen media that the travelling time between Aachen and Brussels would be cut to around an hour from summer 2009 (it is currently one hour and 34 minutes).
Transporttiden er af enorm betydning for mange rejsende i forbindelse med udøvelsen af deres erhverv.
For many passengers, the duration of this journey has crucial implications for their work.
I henhold til DB's nye køreplan regnes der med en nedsættelse af ICE-togets køretid fra og med juni 2009, dog kun til 1 time og 14 minutter.
DB's new timetables indicate a reduction in travelling times for ICE high-speed trains as of June 2009, but only to one hour and 14 minutes.
Thalystogets køretid bliver endda længere end hidtil – den kommer op på mellem 1 time og 37 minutter (afgang fra Bruxelles kl. 18.59) og 1 time og 41 minutter (afgang fra Bruxelles kl. 16.55).
Thalys journeys are now even longer than before, taking between one hour and 37 minutes (the 18.59 from Brussels) and one hour and 41 minutes (the 16.55 from Brussels).
Ydermere afgår Thalystoget ikke mere kl. 8.01 om morgenen, men først kl. 8.23, og ankommer først i Bruxelles kl. 10.01.
Furthermore, in the morning the earliest Thalys to Brussels now leaves at 8.23, and not 8.01 as before, and only arrives at 10.01.
Omstigningsmulighederne via Welkenraedt og Lüttich er omstændelige og tager over 2 timer.
Non-direct routes, which require changes at Welkenraedt or Liège, are inconvenient and take over two hours.
Dette tyder på, at den nye strækning – her to år efter færdiggørelsen – stadig ikke kan benyttes, i hvert fald ikke på strækningen Aachen-Lüttich.
This suggests that, two years after its completion, this new line still cannot be used, or at least not the stretch between Aachen and Liège.
Hvordan kan det være, at der på dette afsnit af strækningen – også efter færdiggørelsen af de nye baner – fortsat er så lange køretider?
Why is it that even after completion of the new track, journeys on this part of the line still take so long?
Hvorledes ser Kommissionen på den kendsgerning, at et stort antal rejsende fortsat ikke kan benytte en hurtig forbindelse for dagligt at tilbagelægge strækningen Köln-Aachen-Lüttich-Bruxelles-Paris med den planlagte hastighed? 3.
What is the Commission's view of the fact that in this case a large number of passengers still cannot use a high-speed connection and are thus unable to complete their daily journeys on the Cologne-Aachen-Liège-Brussels-Paris line at the planned speed?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3800/09
WRITTEN QUESTION E-3800/09
Om: Den trafikale infrastruktur mellem Forbundsrepublikken Tyskland (D) og Den Tjekkiske Republik (CZ)
Subject: Transport links between Germany and the Czech Republic
I anledning af den forestående 20-års-dag for jerntæppets fald i Europa er det nødvendigt med en kortlægning af de hidtidige investeringer på trafikområdet for at kunne drage konklusioner i forbindelse med de kommende års investeringspolitik og evaluere sammenvoksningen af landene i Europa.
On the eve of the 20th anniversary of the fall of the Iron Curtain in Europe, it is time to take stock of transport investment in recent years, with a view to drawing conclusions on future investment policy and assessing the extent of European integration.
Derfor stiller jeg Kommissionen følgende spørgsmål: 1.
I would thus like to put the following questions to the Commission: 1.
Hvor store summer er der siden 1990 blevet brugt på at bygge grænseoverskridende jernbanestrækninger mellem CZ og D?
How much has been spent on building cross-border railway links between the Czech Republic and Germany?
Jeg anmoder om en opdeling på de enkelte projekter samt om en status for disse.
Please provide a breakdown outlining individual projects and their current state of progress.
Hvor stor en andel af trafikmængden mellem D og CZ har transportformerne vej, jernbane, vand og luft udgjort i årene 1990, 1995, 2000, 2005 og 2008? 3.
What share of traffic volume between Germany and the Czech Republic was accounted for by road, rail, waterway and air transport in 1990, 1995, 2000, 2005 and 2008? 3.
Hvilken principiel holdning har Kommissionen til ansvaret for at lukke hullerne i jernbanenettet — et projekt, der har været afbrudt op til i dag, som en konsekvens af Europas deling? 4.
What is the Commission's view on responsibilities for filling gaps in the railway network, which, owing to the division of Europe, are currently numerous? 4.
I hvilket omfang findes der konkrete, budgetretligt forberedte EU-planer om finansiering af arbejdet med at lukke huller i jernbanenettet, der har været afbrudt indtil i dag, specifikt for så vidt angår banelinierne : a)
To what extent does the European Union have concrete budgetary plans to fund the filling of these many gaps, specifically with regard to the following lines: a)
Passau – Waldkirchen – Haidmühle – Volary / Cesky Krumlov
Passau — Waldkirchen — Haidmühle — Volary / Český Krumlov?
Hvis ikke der findes nogen, hvorfor foretages der ikke sådanne overvejelser?
If not, why has no thought been given to this?
Hvilke supplerende tiltag påtænker Kommissionen at tage, for så vidt angår genindførslen af personfjerntrafikken mellem Bayern og Tjekkiet samt styrkelse af jernbanegodstrafikken mellem Tyskland og Tjekkiet?
What supporting measures does the Commission intend to take to re-establish long-distance passenger transport between Bavaria and the Czech Republic and to improve freight transport by rail between Germany and the Czech Republic?
I hvilket omfang er EU involveret i foranstaltninger til forbedring af de meget utilfredsstillende tilbud — især mellem Bayern og Tjekkiet — inden for persontrafikken?
To what extent is the Commission involved in plans to improve passenger transport links between Bavaria and the Czech Republic, which are particularly unsatisfactory?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3801/09
WRITTEN QUESTION E-3801/09
Om: Idrifttagning af jernbanen i Peloponnes på ruten Korinth-Tripolis-Kalamata
Subject: Resumption of service on the Peloponnese railway between Corinth, Tripoli and Kalamata
Efter færdiggørelse af arbejdet blev driften, der har været indstillet under byggearbejdet, dog ikke, sådan som alle ellers ventede, sat i gang igen i foråret i indeværende år.
Once this rebuilding had been completed however, the service, which had been suspended during the works, did not resume in the spring of this year, as had been widely expected.
Rekonstruktion af strækningen har været et stridsspørgsmål siden starten, især fordi der bliver bygget en motorvej parallelt til denne strækning, ligeledes for EU-midler.
The reconstruction of this line was controversial from the beginning, especially since a motorway running parallel to it is also being built using EU funds.
Jernbanen ville, for så vidt angår køreplan og rejsetider, heller ikke i den udbedrede tilstand være konkurrencedygtig.
The railway could in no way be competitive on journey times, even after its renovation.
Er det korrekt, at rekonstruktion af jernbanen delvist blev finansieret gennem EU-støtte?
If so, what was the amount of these subsidies?
Er tilskudsudbetaling forbundet med et påbud om, at der udføres jernbanedrift?
Were subsidies granted subject to the requirement to provide a rail service?
Hvis ja, i hvilket tidsrum efter færdiggørelse af byggeforanstaltningen? 3.
If so, how long after completion of the building work was the service supposed to resume?
Hvis ikke, hvorfor blev støtten ikke gjort betinget af idrifttagning?
If not, why was the payment of subsidies not contingent on the resumption of service?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3802/09
WRITTEN QUESTION E-3802/09
af Jörg Leichtfried (S-D)
by Jörg Leichtfried (S-D)
Om: Kviksølvforgiftninger i forbindelse med import af energisparepærer
Subject: Mercury poisoning due to the import of energy-efficient light bulbs
Kommissionens forbud mod gængse glødepærer, som i første omgang vil trække 100-W-pærer ud af handelen, medfører en meget stor produktion af energisparepærer.
The ban on conventional light bulbs, a Commission initiative which will initially result in the phasing-out of 100-watt bulbs as of September 2009, has led to a surge in the production of energy-efficient light bulbs.
Dette sætter i stigende grad kinesiske arbejderes helbred på spil og forurener miljøet.
This is increasingly endangering the health of Chinese workers and polluting the environment.
Hundredvis af arbejdere bliver syge af kviksølv i pærer, der er beregnet på salg i Vesten, og også floder skulle være blevet forurenet af giftigt afløbsvand (kilde: Londonavisen »Sunday Times«).
Hundreds of workers have suffered mercury poisoning and rivers have reportedly been contaminated by poisonous waste water (source: The Sunday Times ).
I byer som Foshan og Guangzhou blev der ved lægeundersøgelser udført på flere hundrede arbejdere, der arbejdede på pærefabrikker, målt høje værdier af kviksølv i blod og urin.
Medical tests carried out on several hundred light bulb factory workers in cities including Foshan and Guangzhou have revealed high levels of mercury in their blood and urine.
Yderligere et problem udgør de forældede kviksølvminer i Guizhouregionen.
Old mercury mines in the province of Guizhou are a further source of problems.
Agerjord og floder blev så forgiftet af forurenende udvindingsmetoder, at myndighederne for et par år siden måtte beordre lukning af minerne.
Environmentally damaging mining methods had poisoned farmland and rivers to such an extent that a number of years ago the authorities were compelled to order the closure of the mines.
På grund af den stigende efterspørgsel efter energisparepærer og dermed kviksølv vil nogle af de gamle miner måske snart blive genåbnet.
Owing to the rising demand for mercury for energy-saving bulbs, several of the old mines have reportedly been reopened.
Er Kommissionen bekendt med disse misforhold?
Is the Commission aware of this deplorable state of affairs?
Vil Kommissionen i fremtiden ved import af energisparepærer kontrollere, at bestemmelserne om arbejdstagernes sundhed og beskyttelse af den omgivende natur overholdes?
In future, will the Commission check compliance with workers' health and environmental protection standards in the production of imported energy-efficient light bulbs?
Såfremt Kommissionen ikke har planer om dette, hvorledes agter Kommissionen så at reagere på misforholdene?
If there are no plans to do this, how else does the Commission intend to deal with these unacceptable practices?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3803/09
WRITTEN QUESTION E-3803/09
Om: EU-grænseværdier for kørelys (Daytime Running Lights, DRL)
Subject: EU limits on the intensity of daytime running lights
Opfølgningsundersøgelser viser, at ikke blot grænseværdierne for lys, der er obligatorisk, når det er mørkt, men også EU-grænseværdierne for lys, der er obligatorisk i dagstimerne — der baserer sig på de nuværende ECE-regulativer, som angiver 400-800 cd for billygter, der er tændt i dagstimerne — entydigt er for høje.
Studies have shown that both limits on the intensity of dipped headlights and EU limits on the intensity of daytime running lights (DRLs) — based on current ECE guidelines of between 400 and 800 cd for DRLs — are far too high.
En nøje analyse viser, at disse grænseværdier blev beregnet med fuldstændigt forældede metoder i tidligere undersøgelser (UNECE-undersøgelse 2003 og UNECE-undersøgelse 2004 [http://unece.org/trans/doc/2004/wp29gre/TRANS-WP29-GRE-53-08e.doc]).
Closer analysis reveals that these limits were determined by means of outdated studies using obsolete methods (UNECE studies from 2003 and 2004 [http://unece.org/trans/doc/2004/wp29gre/TRANS-WP29-GRE‑53-08e.doc]).
I disse DRL-undersøgelser blev synligheden af køretøjets omrids ikke behandlet, der blev udelukkende foretaget en subjektiv vurdering af optiske indtryk og kun fremført den generelle, subjektive virkning af lygterne.
The aforementioned DRL studies failed to take account of the fact that vehicles, by virtue of their size and shape, are anyway readily visible, confined themselves to assessing test subjects' subjective visual responses and ascertained only the way the intensity of vehicle lights was perceived subjectively.
Konklusionen, der er baseret på aktuelle undersøgelser foretaget af et østrigsk forskningsinstitut (EPIGUS-undersøgelserne) i et tværfagligt samarbejde mellem synsforskere, specialister inden for trafiksikkerhed, neurologer, øjenspecialister og lysteknikere, lyder således: —
Recent studies by the Epigus Institute, taking in interdisciplinary research from experts in eye gaze analysis and road safety, neurologists, ophthalmologists and lighting engineers, confirm that: —
En afgørelse om at afskaffe den obligatoriske brug af lys i dagstimerne kan entydigt støttes. —
the decision to phase out the use of dipped headlights in the daytime is clearly correct; —
Negative følger af kørelys i dagstimerne som distraktion kan påvises (jf. EEG-undersøgelser af hjernen, synsforskning og øjenspecialister). —
there is evidence that dipped headlights are a distraction (electroencephalography, eye gaze analysis, ophthalmology); —
Generelt er indførelsen af DRL positiv. —
the introduction of DRLs has, on the whole, been successful; —
De nuværende grænseværdier for DRL, 400-800 cd, er entydigt for høje.
current limits for DRLs of between 400 and 800 cd are far too high.
Det foreslås, at en international ekspertgruppe med afsæt i de mest moderne synsanalyser definerer disse grænseværdier på ny (hvilket er muligt indtil udgangen af 2009).
The proposal is that a panel of international experts should be asked to draw up new limits on the basis of the most up-to-date eye gaze analysis (something which could still be done before the end of 2009).
Interne undersøgelser har påvist, at den tilstræbte DRL-værdi i fremtiden højst må placeres i intervallet 100-200 cd.
In-house studies have shown that the optimal limits for DRLs should be set at between 100 and 200 cd.
Hvad agter Kommissionen at gøre i denne henseende?
How does the Commission intend to proceed in this matter?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3804/09
WRITTEN QUESTION E-3804/09
af Markus Pieper (PPE)
by Markus Pieper (PPE)
Om: Kanttryk — toldmæssige oprindelsesbestemmelser for tekstiler
Subject: Selvedge printing — customs rules governing the origin of textiles
I oktober 2008 drog Kommissionen, idet flertallet af de repræsenterede medlemsstater i Toldkodeksudvalget — Vareoprindelsesgruppen — var enige herom, den konklusion, at tryk på vævekanten af tekstiler (kanttryk) ikke mere måtte anses for at være en be- eller forarbejdningsproces, der medførte oprindelsesstatus.
In October 2008, the European Commission decided, with the agreement of the majority of Member States represented on the Customs Code Committee (Origin Section), that printing on the selvedge of textile fabric should no longer be counted as a manufacturing or processing operation conferring origin on goods.
Derfor har det tyske forbundsfinansministerium udskudt spørgsmålet om oprindelsesstatus, for så vidt angår kanttryk.
Accordingly, the German Federal Ministry of Finance stopped requesting details of where selvedge printing took place.
Den uforudsete told, som virksomhederne derpå måtte betale, bragte dem i økonomiske vanskeligheder og har påført dem enorme skader.
Customs duties were thus levied on unsuspecting businesses, causing them financial hardship and untold damage.
Siden starten af april er kanttryk nu igen i Tyskland anerkendt som en forarbejdningsprocess, der medfører oprindelsesstatus..
Germany started to recognise selvedge printing as a processing operation conferring origin on goods once again in early April.
Er det korrekt, at Kommissionen tilstræber, at der for hele Europa aftales fælles bestemmelser med hensyn til forarbejdningsprocesser, der medfører oprindelsesstatus?
Is it true that the European Commission intends to introduce uniform EU‑wide rules on processes that determine the origin of goods?
Såfremt sådanne fælles bestemmelser træder i kraft, vil kanttryk også fremover blive anerkendt som en proces, der medfører oprindelsesstatus?
If uniform EU‑wide rules on such processes were to be applied in the future, would selvedge printing be considered a factor determining the origin of goods?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3805/09
WRITTEN QUESTION E-3805/09
af Bernhard Rapkay (S-D)
by Bernhard Rapkay (S-D)
Om: Delstaten Nordrhein-Westfalens børneundervisningslovs § 1, stk. 2, og forholdet til EU-lovgivningen
Subject: Compatibility of Article 1(2) of the Children's Education Law of the Land of North Rhine-Westphalia with European law
En borger i Nordrhein-Westfalen har gjort mig opmærksom på følgende forhold.
A citizen from North Rhine-Westphalia has drawn my attention to the following points.
I lov om tidlig uddannelse og udvikling af børn (børneundervisningsloven — KiBiz) — fjerde lov til gennemførelse af lov om støtte til børn og unge — SGB VIII af 27. januar 2007, som er gældende i Nordrhein-Westfalen fra 1. august 2008, er det fastsat i § 1, stk. 2, at loven kun gælder for børn, som har deres sædvanlige opholdssted i Nordrhein-Westfalen og har en plads i en daginstitution eller dagpleje i Nordrhein-Westfalen.
Article 1(2) of the Children's Education Law (Law on the Early Education of and Assistance to Children; Fourth Law Implementing the Children and Young People's Welfare Law, SGB VIII of 27 October 2007) which has been in force in North Rhine-Westphalia since 1 August 2008 stipulates that the law applies only to children who are normally resident in North Rhine-Westphalia and have places in a day care centre or are receiving child day care in North Rhine-Westphalia.
I henhold til denne bestemmelse har man således udelukket en forpligtelse til med delstatsmidler at støtte børn, som har deres sædvanlige opholdssted i andre tyske delstater eller i de tilstødende EU-medlemsstater.
This provision therefore precludes a duty to provide funding from Land funds for children who are normally resident in other Länder or neighbouring EU Member States.
Denne bestemmelse har ifølge borgerens oplysninger ført til, at børn af familier, hvis sædvanlige opholdssted ikke er i Nordrhein-Westfalen, måtte forlade institutioner i Nordrhein-Westfalen senest den 31. juli 2008.
According to information provided by the citizen, this provision has had the effect that children from families whose normal place of residence is not in North Rhine-Westphalia were forced to withdraw from establishments in North Rhine-Westphalia as of 31 July 2008.
Situationen for »ikketyske« borgere forværres af, at lovbestemmelsen i børneuddannelsesloven er blevet modificeret med et dekret fra det kompetente ministerium for generationer, familie, kvinder og integration af 3. juli 2008, som siger, at børn af tyske statsborgere, som har deres bopæl i udlandet, er undtaget fra lovens bestemmelse, uanset om de tidligere har boet i Nordrhein-Westfalen.
The situation of ‘non-German’ citizens is said to have been aggravated by the fact that an order issued by the department responsible, namely the Ministry for Generations, the Family, Women and Integration, on 3 July 2008 modified the statutory provision in the Children's Education Law so as to exclude children of German nationals residing abroad from the statutory provisions, irrespective of whether they have previously lived in North Rhine-Westphalia.
På denne baggrund hersker der tvivl om, hvorvidt denne bestemmelse er i strid med EU-lovgivningen, navnlig ligebehandlingsprincippet og diskrimineringsforbuddet, da børn af forældre, som bor i udlandet, men ikke har tysk statsborgerskab, er udelukket fra støtten.
There are therefore doubts as to whether these provisions may violate European law, particularly the principle of equal treatment and the ban on discrimination, as children of parents who live abroad but are not German nationals are excluded from funding.
Jeg beder derfor Kommissionen undersøge følgende: 1.
I would ask the Commission to check whether: 1.
Er Kommissionen bekendt med dette? 2.
the Commission is already aware of this state of affairs; 2.
Er den i Nordrhein-Westfalens børneundervisningslovs § 1, stk. 2, indeholdte udelukkelse af støtte til ikketyske børn, som bor i andre EU-medlemsstater, i overensstemmelse med EU-lovgivningen? 3.
the debarring of non-German children who reside in other EU Member States from receiving funding, as provided for by Article 1(2) of the Children's Education Law of the Land of North Rhine-Westphalia, is compatible with European law; 3.
Er denne lovbestemmelse i strid med EU-lovgivningen, navnlig ligebehandlingsprincippet og diskrimineringsforbuddet? 4.
the statutory provisions violate European law, particularly the principle of equal treatment and the ban on discrimination; 4.
Vil Kommissionen foretage sig noget i denne sag?
the Commission intends to take any action in this respect.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3806/09
WRITTEN QUESTION E-3806/09
af Paul Rübig (PPE)
by Paul Rübig (PPE)
Om: Fjernelse af bureaukratisk ekstraarbejde — omstilling af Intrastat til Single Flow
Subject: Cutting the cost of red tape — adapting Intrastat to the single flow system
Registreringen af varehandelen i Fællesskabet — Intrastat — er et vigtigt element i udenrigshandelsstatistikken.
Intrastat, the data collection system for goods trade within the European Union, plays an important role in compiling statistics on foreign trade.
I dag leverer importører og eksportører deres data til de statistiske kontorer (Double Flow System).
Under the current system, both importers and exporters provide statistical authorities with data (double flow system).
Ifølge et forslag fra den østrigske virksomhedsleder Kutsam skal det fremover kun være eksportørerne, som skal anmelde deres leverancer (Single Flow System).
The Austrian company Kutsam has proposed that, in future, only exporters should provide data (single flow system).
Forslaget er af dr. Edmund Stoiber (formand for gruppen af højtstående uafhængige interesserede parter vedrørende administrative byrder) blevet udvalgt blandt de tre bedste idéer til at mindske bureaukratiet (Best Ideas for Red Tape Reduction).
Dr Edmund Stoiber (Chair of the High-Level Group of Independent Stakeholders on Administrative Burdens) has chosen this proposal as one of the three best ideas for red tape reduction.
Dette forringer ikke den statistiske værdi, for hidtil er disse data blevet registreret dobbelt.
This would not affect the validity of statistics because data is currently recorded twice.
Ændringen ville alene hos virksomhederne betyde besparelser på 100 mio. euro pr. år.
A change to single flow could lead to cost savings of EUR 100 million per year for business alone.
Vil Kommissionen tage denne idé i betragtning?
Will the Commission consider this idea?