natgillin/translations-raw huggingface dataset:
For så vidt angår det specifikke spørgsmål om bekæmpelsen af ulovlig hugst vedtog Rådet forordning (EF) nr. 2173/2005 af 20. december 2005 om indførelse af en FLEGT-licensordning for import af træ til Det Europæiske Fællesskab EUT L 347 af 30.12.2005, s. 1. .
Concerning the specific issue of the fight against illegal logging, in 2005, the Council adopted Regulation (EC) No 2173/2005 of 20 December 2005 on the establishment of a FLEGT licensing scheme for imports of timber into the European Community OJ L 347, 30.12.2005, p.
Gennemførelsen af denne ordning kræver, at der indgås frivillige partnerskabsaftaler med tømmerproducerende lande, der er interesseret i bekæmpelsen af ulovlig skovhugst.
The implementation of this scheme requires the conclusion of voluntary partnership agreements (VPA) with timber-producing countries interested in combating illegal logging.
Samtidig med vedtagelsen af forordningen bemyndigede Rådet Kommissionen til at indlede forhandlinger om frivillige partnerskabsaftaler 15479/05. .
At the time of the adoption of the regulation, the Council also authorised the Commission to open negotiations for VPAs 15479/05. .
Andre aftaler er i øjeblikket til behandling i Europa-Parlamentet og i Rådet.
Other agreements are currently under examination by the Parliament and by the Council.
Der var blevet iværksat indledende kontakter mellem Den Europæiske Union og Madagaskar om forberedelsen af en frivillig partnerskabsaftale.
Initial contacts between the European Union and Madagascar on the preparation of a VPA had been established.
Bestræbelserne på at indgå en sådan frivillig partnerskabsaftale med Madagaskar kan genoptages, så snart der er genoprettet et lovligt styre i Madagaskar.
Efforts to conclude such a VPA with Madagascar could resume as soon as legal governance is restored in Madagascar.
Rådet følger fortsat nøje den politiske situation i Madagaskar.
The Council continues to closely monitor the political situation in Madagascar.
Ud over licensordningen har Europa-Parlamentet og Rådet for nylig vedtaget Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af krav til virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter PE-CONS 33/3/10 REV 3. .
In addition to the licensing scheme approach, a Regulation of the European Parliament and of the Council laying down the obligations of operators who place timber and timber products on the market PE-CONS 33/3/10 REV 3. has recently been adopted by the European Parliament and by the Council.
Denne forordning er et vigtigt redskab i bekæmpelsen af ulovlig skovhugst og den tilknyttede handel, da den vil berøre alle lande (ikke kun dem, der har en gældende frivillig FLEGT-partnerskabsaftale med EU), og bør sikre kontrol af det meste af det træ og de træprodukter, der markedsføres i EU.
This regulation is an important tool in the fight against illegal logging and associated trade, as it will affect all countries (not only those that have a FLEGT VPA with the EU in force), and should control most timber and timber products placed on the EU market.
Forordningen forbyder den første markedsføring af ulovligt træ i EU og kræver, at virksomheder, der markedsfører træ og træprodukter i EU, udviser fornøden omhu gennem hele forsyningskæden for at sikre, at dette træ er fældet i overensstemmelse med hugstlandets lovgivning.
The regulation prohibits the first placing of illegal timber on the EU market, and requires operators placing timber and timber products on the EU market to exercise due diligence down their supply chains to ensure that this timber has been harvested in accordance with the laws in the country of harvest.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-7023/2010
Question for written answer E-7023/2010
Om: Svig mod EU
Subject: Fraud against the European Union
En operation foretaget af det italienske finanspoliti førte i august 2010 til opdagelsen af svig begået mod EU til en værdi af 85 mio. EUR.
In August, an operation by the Italian Guardia di Finanza police force led to the discovery of a case of fraud against the European Union to the tune of EUR 85 million.
Der er endnu engang tale om svig udført med det formål uretmæssigt at sikre sig EU‑støtte — et gennemgående fænomen, der vedrører flere EU‑lande.
This is the umpteenth case of fraud concerning the misappropriation of Community aid and is a cross-border phenomenon which concerns a number of EU countries.
I betragtning af at der på EU‑plan eksisterer en arkitektur, som har til formål at efterforske potentielle tilfælde af svig, bedes Kommissionen oplyse, om den finder det på sin plads at styrke de eksisterende foranstaltninger til bekæmpelse af svig, at iværksætte nye foranstaltninger og at styrke kontrollen med tildelingen og anvendelsen af EU‑midler?
Given that at EU level there is a framework for investigating potential cases of fraud, does the Commission not think it would be advisable to strengthen existing anti-fraud measures, introduce further measures and monitor more closely the disbursement and use of Community funds?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-7024/2010
Question for written answer E-7024/2010
Inden 2050 vil Desertec — dette store projekt til en værdi af 400 mia. EUR til udvikling af vedvarende energi i Afrika og efterfølgende til forsyning af de europæiske lande — dække en betydelig del af energibehovet i MENA-landene (Mellemøsten og Nordafrika) og 15 % af EU's behov for elektricitet.
By 2050, Desertec, the EUR 400 billion mega-project for the promotion of renewable energy in Africa and its subsequent transmission to Europe, will cover a significant share of the energy requirements of MENA countries (Middle East and North Africa) and will meet 15 % of the electricity requirements of the European Union.
Dæmningssystemet i Congo, som får en effekt på 39 000 MW, skal gennem meget lange højspændingsledninger forbindes til elmarkederne i Europa og Sydafrika.
The dam system in Congo will be linked to consumer markets in Europe and South Africa by extra-long high-voltage power lines and will have a power output of 39 000 megawatts.
I særdeleshed indviede »Enel Green Power« for nogle måneder siden »Archimede«, der er et elværk, som udnytter termodynamisk solenergi ved hjælp af koncentrering, og som for første gang nogensinde fuldstændigt integrerer en turbine, der drives af en kombination af gas og et soldrevet termodynamisk saltsmelteanlæg, til produktion af elektricitet.
More specifically, a few months ago Enel Green Power inaugurated Archimede , a concentrating solar thermal power plant which is the first plant in the world to fully integrate a combined-cycle gas facility and a thermodynamic solar power plant using molten salts for the production of electricity.
Det opvarmede salt fra anlægget kan opbevares og genanvendes tidsforskudt, således at elværket også kan få tilført energi fra solen om natten eller i tilfælde af skydække.
The molten salts can be stored and re-used at a later time, so that the plant can draw energy from the sun even at night or on a cloudy day.
Kan Kommissionen på baggrund af ovenstående oplyse, om den agter at støtte flere projekter der tager sigte på at fremme udvikling af vedvarende energikilder og evt. den efterfølgende eksport af elektrisk energi til Europa?
In the light of the above, will the Commission support other projects to promote the development of energy from renewable sources and their possible export to Europe?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-7025/2010
Question for written answer E-7025/2010
Om: Udvisninger af romaer fra Frankrig
Subject: Roma expulsions from France
Fra begyndelsen af juli til i dag har Frankrig iværksat udvisningen af mere end 500 romaer til deres hjemlande (Rumænien og Bulgarien) inden for rammerne af et projekt, der tager højde for udvisningen af 800 romaer inden udgangen af august.
Since early July, France has been taking measures to deport more than 500 Roma gypsies to their countries of origin — Romania and Bulgaria — as part of a plan that involves the expulsion of 800 Roma by the end of August.
Ifølge de franske myndigheder er disse udsendelsesforanstaltninger angiveligt sket »på frivillig basis« mod betaling af et »humanitært støttebeløb« på 300 EUR pr. voksen og 100 EUR pr. mindreårig og »under fuld overholdelse af den europæiske lovgivning« om europæiske borgeres frie bevægelighed i EU.
These expulsion measures, according to the French authorities, were implemented ‘on a voluntary basis’ and further to payment of ‘humanitarian aid’ consisting of EUR 300 per adult and EUR 100 per child, ‘in full compliance with European rules’ on the free movement of EU citizens.
Pressen og FN's komité til udryddelse af racediskrimination har imidlertid dementeret »frivilligheden« ved disse udvisninger, og Kommissionen har gennem kommissær Viviane Reding mindet Frankrig om pligten til at overholde bestemmelserne om europæiske borgeres ret til fri bevægelighed og etableringsfrihed — bestemmelser, der indebærer retsplejegarantier til beskyttelse af europæiske borgere, der bliver underkastet udsendelsesforanstaltninger.
The press and the UN Committee on the Elimination of Racial Discrimination, however, have refuted the claim that these expulsions are voluntary, while the European Commission, through its Commissioner Reding, has reminded France that it must comply with the rules on freedom of movement and freedom of establishment for European citizens, which lay down procedural safeguards to protect EU citizens who are subjected to deportation measures.
Ngo'er såsom Amnesty International og Voix des Roms har klaget over stigmatiseringen af en hel befolkning, og Vatikanet og Rådets ECRI har udtrykt utilfredshed med de franske foranstaltninger, der stigmatiserer romaerne.
NGOs such as Amnesty International and the Voix des Roms have condemned the stigmatisation of an entire people, while the Vatican and the Council of Europe's ECRI (European Commission against Racism and Intolerance) have expressed dismay over the French measures that are stigmatising the Roma people.
Mener Kommissionen ikke i lyset af ovenstående, at den udvisningspolitik, der føres af Frankrig mod romaerne under forklædning af at tilstræbe en »frivillig« eller »humanitær« tilbagesendelse, klart strider mod fællesskabsretten og underminerer de europæiske og nationale politikker, der sigter mod at bekæmpe »sigøjnerfobien« og at fremme integrationen af romasamfundene i medlemsstaterne?
In light of the above, does the Commission not agree that the Roma expulsion policy pursued by France, in the guise of ‘voluntary’ or ‘humanitarian’ repatriation, is clearly in breach of Community law and is thwarting EU and national policies to combat prejudice against gypsies and facilitate the integration of Roma communities in the Member States?
Mener Kommissionen ikke, at retten til fri bevægelighed ikke kan »købes eller sælges« uden at opgive den frie bevægelighed i EU og uden at skabe forskelsbehandling?
Does the Commission not agree that the right to freedom of movement cannot be ‘bought’ or ‘sold’ at the cost of abolishing freedom of movement within the EU and creating discrimination?
Hvilke initiativer har Kommissionen til hensigt at iværksætte i forhold til Frankrig?
What measures will the Commission take against France?
Mener Kommissionen ikke, at det er nødvendigt og efterhånden uopsætteligt at iværksætte en egentlig samordnet plan for at fremme romaernes integration på europæisk plan?
Does it not agree that the launch of a genuinely coordinated integration plan for the Roma in Europe is essential and can no longer be postponed?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-7026/2010
Question for written answer E-7026/2010
Om: Industridistrikter og erhvervsuddannelse
Subject: Industrial districts and training
Industridistrikterne er altid blevet betragtet som en vigtig model for den økonomiske udvikling, der er et alternativ til modellen med store virksomheder, og som gør det muligt at sikre industriel konkurrenceevne på et højt niveau i de lande og/eller geografiske områder, som de befinder sig i — f.eks. det nordøstlige Italien.
Industrial districts have always been regarded as an important model for economic development, one that offers an alternative to big business and is able to provide those countries and/or geographical areas which accommodate them — for instance the North-East of Italy — with a high degree of industrial competitiveness.
Der skal desuden mindes om deres strategiske og sociale betydning, idet EU‑systemets konkurrenceevne afhænger til dels af industridistrikterne, og mange europæiske borgere er beskæftiget her.
They are also of strategic and social importance: part of the EU's competitiveness depends on industrial districts, which provide employment for numerous EU citizens.
Kan Kommissionen i lyset af ovenstående oplyse, om industridistrikterne har været genstand for en specifik EU‑politik for støtte og udvikling?
Can the Commission therefore say whether the EU has framed any specific policies to support and develop industrial districts?
Kan Kommissionen desuden belyse indholdet af disse foranstaltninger og særlig oplyse, om de omfatter støtte til oprettelse af specifikke erhvervsskoler, dvs. målrettet i overensstemmelse med distriktets specialiserede produktion?
Can it also illustrate the substance of any such policies or measures and, in particular, say whether they include support for the establishment of ad hoc technical colleges, i.e. colleges that are specifically designed to train potential employees for jobs in the local manufacturing sector?
Kan Kommissionen i bekræftende fald give nogle eksempler og belyse de resultater, som disse skoler har skabt?
If so, can the Commission give examples and say what results those colleges have achieved?
Kan Kommissionen i modsat fald oplyse, hvorfor etablering af erhvervsskoler i dag ikke udgør en udtrykkelig målsætning for EU's politikker?
If not, can it say why the promotion of district technical colleges is not currently an explicit EU policy objective?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-7027/2010
Question for written answer E-7027/2010
Om: Retningslinjer for politikken for beskyttelse af flersprogethed i Europa
Subject: Guidelines for policies to protect multilingualism in Europe
I henhold til artikel 22 i EU's charter om grundlæggende rettigheder »[respekterer] Unionen […] den kulturelle, religiøse og sproglige mangfoldighed«.
Under Article 22 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, ‘the Union shall respect cultural, religious and linguistic diversity’.
Er Kommissionen i stand til at give detaljerede oplysninger om de ressourcer, som på nuværende tidspunkt tildeles projekter til støtte for de regionale sprog eller mindretalssprogene i Europa?
Can the Commission provide any detailed information on the resources that are currently being devoted to projects in support of regional and minority languages in Europe?
Hvordan agter Kommissionen — i forbindelse med udarbejdelsen af de fremtidige retningslinjer for den politik, der skal styre den sproglige udvikling — at beskytte de regionale sprog mod en globalisering, som fremmer en ensartet kultur?
In developing its future policy guidelines on the process of linguistic evolution, how does the Commission intend to protect regional languages from the advance of a globalisation which, culturally speaking, is one-size-fits-all?
Har Kommissionen planlagt at bevilge ressourcer til støtte for skoleundervisning i de regionale sprog eller mindretalssprogene?
Does the Commission plan to allocate any resources in support of projects to teach regional and minority languages in schools?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-7028/2010
Question for written answer E-7028/2010
Om: Udvikling af klippekort til sociale ydelser og til fremme af en bedre balance mellem arbejds- og familieliv
Subject: Developing vouchers for social services and improving the work-life balance
I de senere år har man i de europæiske lande oplevet en udbredelse af nye måder for tildeling af sociale ydelser til borgerne ud over i visse tilfælde ligefrem at etablere nye erhverv med henblik på at fremme en bedre balance mellem arbejds- og familieliv.
Over the past few years, new ways of providing social services to citizens have become widespread in Europe; in some cases, new occupations have even been created to help with the work-life balance.
Nogle medlemsstater, som bl.a. Frankrig, Spanien og Det Forenede Kongerige, har truffet lovgivningsmæssige foranstaltninger for at forenkle procedurer og for at udbrede instrumenter til at fremme både en bedre sporbarhed af den offentlige sektors udgifter og forskellige måder at betale for serviceydelserne på, med det formål at bringe sort arbejde frem i lyset.
Some Member States, such as France, Spain, the United Kingdom and others have adopted legislative measures to simplify procedures and to disseminate tools with a view to improving the traceability of expenditure in the public sector and promoting different payment arrangements for service providers in order to make it easier to detect undeclared employment.
Nogle eksempler herpå er »Chèque Emploi Service Universel (CESU)« og loven om personlige tjenesteydelser i Frankrig og »Childcare Voucher«-systemet i Det Forenede Kongerige, mens nogle virksomheder i Spanien i visse tilfælde er begyndt at betale beløb — der er skattebegunstigede ifølge gældende lovgivning — til deres medarbejdere i form af klippekort til køb af plejeydelser.
Some examples of this are: the ‘Chèque Emploi Service Universel’ (CESU) and the law on personal services in France; childcare vouchers in England; and in Spain, in some cases, a number of companies have begun to make special tax-free payments to their employees in the form of vouchers for the purchase of welfare benefits.
Begrebet »støtte til sociale ydelser og til fremme af en bedre balance mellem arbejdsliv og familieliv« udgør et behov i EU og er en målsætning for at øge kvinders beskæftigelsesfrekvens og fødselsraten; desuden er en højere beskæftigelse af kvinder en af de faktorer, som kunne blive afgørende for væksten i den europæiske økonomi.
The concept of aid for social services and the work-life balance is a vital requirement for the European Union and is a goal towards which we should strive in order to increase the female employment rate and the birth rate.
Ifølge OECD kan andelen af arbejdende kvinder med børn og familieforpligtelser i øjeblikket anslås til et sted mellem 41,2 % og 55,2 % af arbejdsstyrken.
Moreover, an increase in employment for women is one of the factors that could be crucial for the growth of the European economy: according to the OECD, the percentage of women with children and family responsibilities who work can currently be estimated at between 41.2 and 55.2 % of the workforce.
Kvindernes fravær på arbejdspladsen skyldes ofte den høje beskatning af virksomhederne i forbindelse med udbetaling af støtte til fremme af beskæftigelsen af kvinder eller enlige forsørgere, der ellers ikke kan forene arbejdstider med pasning af de børn og ældre, som de ofte skal tage sig af.
Women are often absent from the labour market due to the excessive tax burdens on companies which have to pay for aid to make it easier for women or single parents to work, since they would otherwise be unable to balance their working hours with the requirements of children and the elderly, for whom they often have to care.
Klippekortsystemet gør det muligt — ifølge de erfaringer, som har været genstand for analyse i de forskellige medlemsstater — at målrette udgifterne til specifikke tjenesteydelser og bidrager til fra undergrundsøkonomien at overtage betydelige dele af aktiviteter, der hidtil først og fremmest (hvis ikke udelukkende) har været udført som sort arbejde, f.eks. børnepasning, hjemmeplejeservice til omsorgskrævende ældre og mere generelt alle de tjenesteydelser, som sædvanligvis er til hinder for, at arbejdstagere (især kvinder) kan forene arbejdsliv med familieforpligtelser.
The voucher system, according to the tried-and-tested experiences of various countries, enables expenditure to be targeted at specific services and helps to remove from the black economy a large number of activities which have hitherto been mostly (if not totally) undeclared, such as babysitting, home care for frail elderly people and, more broadly speaking, all those services that usually prevent workers (especially women) from successfully balancing their work with their family care duties.
På denne baggrund bedes Kommissionen oplyse, om den er bekendt med dette fænomen, og om den agter at fremme anvendelse af værdikuponer — som klippekortet — for at sætte skub i økonomien og styre de offentlige udgifter.
Accordingly, can the Commission say whether it is aware of the spread of this phenomenon and whether it will encourage the use of such vouchers to stimulate the economy and control public spending?
Mener Kommissionen, at dette udgør et effektivt middel i bekæmpelsen af sort arbejde?
Does the Commission agree that this is a valid way of combating the payment of wages in the undeclared labour market?
Planlægger Kommissionen at vedtage et direktiv, som kan indføre regler for markedet for klippekort?
Is it planning any directives to regulate the vouchers market?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-7029/2010
Question for written answer E-7029/2010
Om: Lovgivningen om frit lejde for tilbageførsel af kapital fra udlandet og EU‑embedsmænds mulige ansvar for statsligt finansielt tab
Subject: Tax shield and possibility of holding EU officials liable for damage to the treasury
Nærværende forespørgsel er ment som en klage over Kommissionens uacceptable opførsel, for så vidt Kommissionen i det væsentlige undlader at gøre rede for sin fremfærd over for parlamentsmedlemmerne, og hermed over for selve Parlamentet, med stor økonomisk skade for fællesskabsbudgettet til følge.
With this question we wish to condemn the seriously negligent behaviour of the services of the Commission, which are essentially failing to account for their own actions when subjected to the scrutiny of members of this Parliament and therefore of Parliament itself, causing serious financial damage to the Community budget.
En forespørgsel (E‑2036/10) vedrørende den italienske lovgivning om frit lejde for tilbageførsel af kapital fra udlandet (det såkaldte »skatteskjold«), som undertegnede parlamentsmedlemmer indgav den 18. marts 2010, resulterede nemlig hele fem måneder senere i en besvarelse, som i det væsentlige forekommer undvigende og mangelfuld og ikke giver noget egentligt juridisk og faktuelt svar på de spørgsmål, der blev stillet.
Further to our tabling of a question on 18 March 2010 (E‑2036/10) concerning the Italian legislation known as the ‘tax shield’, we received a reply only after five months, the content of which was essentially evasive and incomplete and failed to provide a genuine de jure and de facto reply to the questions raised.
Det må derfor antages, at Kommissionens manglende svar på klagen og forespørgslen er ved at medføre alvorlige skadevirkninger for fællesskabsbudgettet (i det omfang en stor del af ressourcerne rent faktisk ikke er blevet inddrevet af EU på grund af de principper, der ligger til grund for »skatteskjoldet«).
It must therefore be deemed that by failing to reply to the complaint and to the question, the Commission is seriously causing considerable damage to the Community budget, given that, because of the principles underpinning the ‘tax shield’, a substantial amount of resources are failing to enter EU coffers.
Hvis ikke, hvad er der så til hinder for princippet om, at »ansvaret for statslig finansiel skade« kan anvendes på fællesskabsplan?
Should the reply be negative, what is preventing this principle of ‘liability for damage to the treasury’ from being applicable at Community level?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-7030/2010
Question for written answer E-7030/2010
Giommaria Uggias (ALDE) , Niccolò Rinaldi (ALDE) og Luigi de Magistris (ALDE)
Giommaria Uggias (ALDE) , Niccolò Rinaldi (ALDE) and Luigi de Magistris (ALDE)
(16. september 2010)
(16 September 2010)
Om: Lovgivningen om frit lejde for tilbageførsel af kapital fra udlandet og forsinket svar fra Kommissionen
Subject: Tax shield and Commission's belated reply