natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU rejste igen spørgsmålet og ønskede oplysninger om fremskridt i undersøgelserne samtidig med at det placerede mordet i et bredere perspektiv, nemlig forringelsen af pressefrihedens vilkår i Rusland, bl.a. ved at citere den samme vurdering fra den amerikanske komité til beskyttelse af journalister, (ACPJ), som det ærede medlem henviser til.
The EU raised the question again, enquiring about progress in the investigation and setting the murder in the larger perspective of the deteriorating situation of freedom of the press in Russia, inter alia by quoting the same assessment by the American Committee to Protect Journalists (ACPJ) that the Honourable Members refer to.
Rusland gjorde i sit svar opmærksom på, at landets højeste myndigheder har fordømt forbrydelsen.
In its answer, Russia recalled that the highest authorities had condemned the crime.
Det fastslog, at undersøgelsen af mordet har højeste prioritet og derfor er placeret under generalanklagerens personlige kontrol.
They stated that the investigation of the murder had the highest priority and was therefore placed under the personal control of the Prosecutor-General.
Endelig understregede EU endnu en gang under topmødet mellem EU og Rusland den 24. november 2006, at det var bekymret over mordet på Anna Politkovskaja.
Finally, during the EU‑Russia summit on 24 November 2006, the EU again stressed concerns about the assassination of Ms Politkovskaya.
Med hensyn til ACPJ's rapport fastslog Rusland, at det fremgår af landets egen efterforskning, at der kun i tilfældet med fem af de journalister, der omhandles i rapporten, er bevis for , at deres død står i forbindelse med deres profession.
Regarding the ACPJ report, Russia stated that its own research showed that only in the case of five journalists referred to in the report was there proof of a link between their death and their profession.
Med hensyn til fire andre antydede Rusland, at det fremgik af undersøgelserne, at der ikke var en sådan forbindelse.
Regarding four others, Russia alleged that investigations had proven that this was not the case.
Rusland så drabene i et bredere perspektiv, nemlig den omfattende kriminalitet i landet og tilsidesættelse af retsstatsprincippet, hvilket f.eks. indebærer intimidering af dommere.
Russia set the killings in the larger perspective of high levels of criminality in the country and disregard for the rule of law, involving e.g. the intimidation of judges.
Rusland arbejder på at forbedre strukturerne til retshåndhævelse.
Russia was working to improve law enforcement structures.
EU noterede sig de russiske bemærkninger og understregede sit ønske om at blive holdt underrettet om det videre forløb i Politkovskaja-sagen.
The EU took note of the Russian remarks and emphasised its wish to stay informed of the proceedings in the Politkovskaya case.
Som led i partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Rusland fremhæver EU, at grundlaget for det strategiske partnerskab mellem EU og Rusland er, at Rusland i praksis forpligter sig på fælles værdier, navnlig respekt for demokratiske principper, menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder således som sikret ved talrige internationale konventioner og pagter, som Rusland er part i.
In the framework of the partnership and cooperation agreement (PCA) with Russia, the EU stresses, as the foundation for the EU‑Russia strategic partnership, Russia's commitment in practice to common values, notably respect for democratic principles, human rights and fundamental freedoms, as enshrined in numerous international conventions and charters to which Russia is a party.
Ifølge EU-traktatens artikel 11 er et af målene for EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik udvikling og befæstelse af demokratiet og retsstatsprincippet samt respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder.
According to Article 11 of the EU Treaty, one of the objectives of the EU common foreign and security policy shall be to develop and consolidate democracy and the rule of law, and respect for human rights and fundamental freedoms.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4595/06
WRITTEN QUESTION E-4595/06
Om: Tilkendelse af rumænsk statsborgerskab til rumænsksprogede indbyggere i republikken Moldova og virkningerne for Moldova, Rumænien og EU
Subject: Granting of Romanian nationality to Romanian-speaking residents of the Republic of Moldova, and consequences for Moldova, Romania and the EU
Er Kommissionen bekendt med, at hidtil ca. en million indbyggere i republikken Moldova, hvis territorium i perioden 1918-­1940 hørte til Rumænien med undtagelse af den omstridte smalle stribe øst for floden Dnjestr, nu har ansøgt om statsborgerskab i nabolandet Rumænien, og at det er muligt, at flertallet af den rumænsksprogede del af den moldoviske befolkning ved udgangen af 2006 vil indgive en sådan ansøgning?
Is the Commission aware that to date some one million residents of the Republic of Moldova, the territory of which — with the exception of a small strip of land to the east of the River Dnjestr — belonged to its neighbour Romania between 1918 and 1940, have applied for Romanian nationality, and that it is possible that by the end of 2006 applications will have been made by the majority of the Romanian‑speaking section of the population of Moldova?
Er Kommission desuden bekendt med, at disse ansøgninger ikke kun vedrører ældre mennesker, som ønsker at få det statsborgerskab tilbage, som de blev født med, men også deres børn og børnebørn, som forventer på denne måde at få de samme rettigheder i EU, som fra og med 1. januar 2007 tilkendes alle andre rumænske statsborgere, især når det drejer sig om beskæftigelsesmulighederne i de 15 medlemsstater i EU før år 2004?
Is the Commission aware that applications are being made not only by older people who wish to regain the nationality they were born with, but also by their children and grandchildren, who hope in this way to acquire the same rights within the EU as those to be granted from 1 January 2007 to all other Romanian citizens, in particular with regard to opportunities to work in the 15 pre-2004 EU Member States?
Betragter Rumænien det rumænsksprogede flertal af indbyggerne i Moldova som rumænere?
Does Romania regard the Romanian‑speaking majority among the residents of Moldova as Romanians?
Kan Kommissionen bekræfte, at Rumænien, som siden 1998 har gjort det sværere at erhverve rumænsk statsborgerskab, nu går over til at tilskynde til at indgive de pågældende ansøgninger og lette godkendelsen?
Can the Commission confirm that Romania, which had been making it more difficult since 1998 to obtain Romanian nationality, is now encouraging applications and relaxing rules on granting nationality?
Findes der aftaler med nye og kommende medlemsstater med hensyn til den særdeles omfattende tilkendelse af deres statsborgerskab til indbyggere i nabostater, som ikke er medlem af EU, og som endnu ikke er blevet anmodet om at forberede sig på muligheden for en kommende tiltrædelse?
Have agreements been made with new and future Member States concerning the granting, on a very considerable scale, of their nationality to residents of neighbouring countries which do not belong to the EU and which have not yet been invited to prepare for the possibility of acceding in the future?
Begrænses denne tilkendelse til dem, der påviseligt har det samme sprog og den samme kultur, som er fremherskende i den pågældende medlemsstat, eller kommer også andre på tale hertil?
Is nationality only granted to persons who can demonstrate that they have the same language and culture as those that predominate in the Member State concerned, or are others also considered?
Har denne hurtige og kunstige vækst i den rumænske befolkning ingen virkninger på Rumæniens fremtidige vægt i EU's beslutningsprocedure, da disse nye rumænere bor uden for Rumæniens og EU's område?
Does this rapid, artificial growth in the Romanian population not have consequences for the weight that Romania will carry in future in EU decision‑making, bearing in mind that these new Romanians live outside Romania and outside the EU?
Vil de personer, som bor i Moldova, og som har et dobbelt statsborgerskab (moldovisk og rumænsk), få aktiv og passiv valgret til valget til Europa-Parlamentet?
Will people with dual Moldovan and Romanian nationality living in Moldova have active and passive voting rights in elections to the European Parliament?
Forventer Kommission, at denne udvikling får negative virkninger for Moldova, Rumænien eller EU?
Does the Commission anticipate that this development will have negative consequences for Moldova, Romania or the EU?
Hvis det er tilfældet, hvilke?
If so, what consequences?
Hvad foretager Kommissionen sig for at reducere disse virkninger mest muligt?
What steps is the Commission taking to reduce such repercussions as far as possible?
Kilde: Det hollandske dagblad »De Volkskrant« den 12. oktober 2006
Source: Netherlands newspaper De Volkskrant, 12 October 2006.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4596/06
WRITTEN QUESTION E-4596/06
Om: Foranstaltninger til beskyttelse af forældreløse rumænske børn efter Rumæniens tiltrædelse
Subject: Measures to protect Romanian orphan children after Romania's accession
Senest efter Ceausescus fald i 1989 er de katastrofale forhold, som forældreløse rumænske børn lever under i statslige institutioner, blevet kendt.
The dreadful conditions in which Romanian orphan children in state orphanages live have been known internationally at the latest since Ceauşescu was deposed in 1989.
Caritas beretter, at der i 2001 stadig var 52787 børn, som var placeret i børnehjem under staten.
According to Caritas, 52787 children were still living in state children’s homes in 2001.
De forhold, som børnene dér lever under, er også den dag i dag — 15 år efter den rumænske revolution — ifølge ISHR (International Society for Human Rights) »delvist forfærdelige«.
Even today, over 15 years after the Romanian Revolution, the conditions in which the children in these homes live are, according to the International Society for Human Rights (ISHR), at times appalling.
Også selv om der i årsberetningen 2006 fra Amnesty International Rumænien henvises til Kommissionens konstateringer med hensyn til de allerede indledte foranstaltninger til fremme af børnenes rettigheder, skal man også være opmærksom på den stadigvæk bekymrende situation for de forældreløse børn i Rumænien efter Rumæniens planlagte tiltrædelse i 2007.
Although Amnesty International’s 2006 annual report drew Romania’s attention to the Commission’s findings on the measures introduced to reinforce children’s rights, the continued worrying situation of orphan children in Romania should not be lost sight of after Romania’s planned accession in 2007.
Kommissionen skal i hele tiltrædelsesprocessen fremme og overvåge reformerne til beskyttelse af børnene.
The Commission should encourage and monitor child protection reforms during the whole accession process.
Hvilke konkrete foranstaltninger vil der i perioden efter Rumæniens planlagte tiltrædelse i 2007 blive anvendt til at beskytte de forældreløse rumænske børn?
What specific action to protect Romanian orphan children is to be taken for the period after the planned accession of Romania in 2007?
Hvordan gennemføres de mål, som er formuleret i Kommissionens meddelelse KOM(2006)0367, i dette konkrete tilfælde efter tiltrædelsen, og på hvilken måde har Kommissionen til hensigt efter 2007 at hjælpe Rumænien i dets bestræbelser på at forbedre børnenes situation?
How will the objectives laid down in Commission Communication COM(2006)0367 be implemented in this specific case after accession, and how will Romania be supported after 2007 in its efforts to improve the situation of children?
Hvordan kan beskyttelsen af de børn, som lever i børnehjem, sikres, hvis Rumænien efter tiltrædelsen ikke gør nok for at styrke børnenes rettigheder?
How will it be possible to ensure the protection of children in children’s homes in the event that Romania fails to make sufficient efforts to reinforce children’s rights?
Rådet har haft lejlighed til at besvare en række forespørgsler fra Europa-Parlamentet om beskyttelsen af børn i Rumænien og har hver gang understreget den store betydning, det tillægger dette spørgsmål.
The Council has had the opportunity to reply to several questions from the European Parliament on the issue of child protection in Romania and has consistently stressed the great importance it attaches to this subject.
EU har under hele tiltrædelsesprocessen givet udtryk for den holdning, at Rumænien som et fremtidigt medlem af EU skal leve op til høje standarder på dette område, og har nøje fulgt udviklingen i lyset af Københavnskriterierne for tiltrædelse.
The Union's position that Romania, as a future member of the EU, has to comply with high standards in this area has been expressed throughout the whole accession process, and developments have been closely followed in the light of the Copenhagen criteria for accession.
Rumænien har, som det også bekræftes i Kommissionens seneste overvågningsrapport, gjort konstante fremskridt på dette område og arbejder aktivt for en korrekt gennemførelse af lovgivningen på området.
As confirmed by the latest Commission monitoring report, Romania has made continuous progress in this area and is actively working for the proper implementation of the relevant legislation.
EU vil fortsætte med at tilskynde og støtte Rumæniens bestræbelser.
The Union will continue to encourage and support Romania in these efforts.
Når Rumænien tiltræder EU den 1. januar 2007, vil Kommissionen lige som for enhver anden medlemsstat overvåge gennemførelsen af gældende fællesskabsret og om nødvendigt tage alle de redskaber i brug, som EU-­lovgivningen indeholder.
When Romania joins the Union on 1 January 2007, the Commission will, as for any other Member State, monitor the implementation of the acquis and will apply all the tools available within the EU legislation where necessary.
Mere specifikke spørgsmål vedrørende ovennævnte overvågning eller den meddelelse fra Kommissionen, som det ærede medlem omtaler, bør derfor rettes til Europa-Kommissionen.
Specific issues related to the aforementioned monitoring or the Commission's communication mentioned by the Honourable Member should therefore be submitted to the European Commission.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4597/06
WRITTEN QUESTION E-4597/06
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4598/06
WRITTEN QUESTION E-4598/06
Om: Overholdelse af miljøbeskyttelsesregler og overvejelser ved Kommissionens indkøb
Subject: Observation of environmental protection rules and considerations in procurement by the Commission
Under henvisning til det nødvendige i at reducere CO2-­emissionerne har Kommissionen foreslået direktivet om »fremme af renere vejtransportkøretøjer«, KOM(2005)0634.
With reference to the need to reduce CO2 emissions, the Commission has proposed a directive on the promotion of clean road transport vehicles (COM(2005)0634).
Direktivet indeholder bestemmelser om, at offentlige myndigheder skal bruge mindst en fjerdedel af de midler, der er afsat til indkøb af køretøjer, til mere miljøvenlige køretøjer.
The directive stipulates that at least a quarter of the financial resources allocated to vehicle procurement by public bodies must be spent on enhanced environment-friendly vehicles.
Derved får erhvervslivet et incitament til at udvikle renere køretøjer.
This is intended to give the economy an incentive to develop cleaner vehicles.
Et andet globalt problem udgør anvendelsen af miljøskadelige stoffer ved produktion af varer.
Another global problem is posed by the use of environmentally harmful substances in the production of goods.
På trods af relevante bestemmelser findes der stadig mange produkter på markedet, som i sig selv er sundheds- eller miljøskadelige, eller som fremstilles ved anvendelse af miljøbelastende stoffer eller fremgangsmåder.
Despite the existence of appropriate rules, there are still many products on the market that are themselves harmful to health or to the environment or that were produced using environmentally damaging substances or processes.
Kontrollerer Kommissionen, inden den køber møbler og udstyrer lokaler, de anvendte materialer, deres oprindelse og om produktionsmetoden er miljømæssigt bæredygtig?
Before furniture is procured and when rooms are equipped for the Commission, is an assessment carried out of the materials used, their origin and the environmental impact of the production method used?
I hvilket omfang bliver sådanne overvejelser inddraget i udvælgelsesprocessen?
To what extent do such considerations play a part in the selection process?
Har Kommissionen med henblik på en reduktion af emissioner prioriteret miljøvenlige køretøjer højt ved indkøbet af sin vognpark?
When procuring vehicles for its fleet, has the Commission given precedence to environmentally friendly vehicles in order to reduce emissions?
Er der allerede blevet indkøbt køretøjer med moderne alternative motorsystemer (som f.eks. solarmobiler, batteridrevne elbiler, el-hybridkøretøjer, køretøjer med gas-, brint- og planteoliemotorer) for at gå forrest som et godt forbillede i overensstemmelse med forslaget KOM(2005)0634?
Have vehicles with modern, alternative propulsion systems (such as solar-powered vehicles, battery‑powered electric cars, hybrid-electric vehicles or vehicles that run on natural gas, hydrogen or plant oil) already been procured in order to set a good example in line with the proposal COM(2006)0634?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4599/06
WRITTEN QUESTION E-4599/06
Om: Tyrkiet, Frankrig og EU
Subject: Turkey, France and the EU
Hvordan skulle det være muligt for Frankrig og Tyrkiet at være medlem af EU, hvis det ifølge førstnævnte er en forbrydelse at fornægte den armenske massakre, folkedrabet, mens Tyrkiet har en lov, ifølge hvilken det er en forbrydelse at anklage Tyrkiet for folkedrab?
How would it be possible for France and Turkey to be members of the EU if the former makes denial of the massacre of Armenians, ‘genocide’ a crime, while Turkey has a law that makes it a crime to accuse Turkey of genocide.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4600/06
WRITTEN QUESTION E-4600/06
Om: Sikkerhed på vejene og gensidig anerkendelse af kørekort
Subject: Road safety and mutual recognition of driving licences
Kommissionen bedes i lyset af dens konklusioner i forbindelse med andragende 0281/­2005 forklare, om en medlemsstat kan gennemføre restriktioner med hensyn til brugen af eller nægte at anerkende et kørekort, som en af medlemsstatens borgere har opnået i en anden medlemsstat?
In the context of its Conclusion in respect of Petition 0281/2005, can the Commission clarify whether a Member State may apply restrictions on the use of, or refuse to recognise, a driving licence acquired by one of its citizens in another Member State?
Kan en person udnytte medlemsstaternes forpligtelse til at anerkende kørekort udstedt i alle øvrige medlemsstater til at overvinde restriktioner gennemført af den pågældende persons egne nationale myndigheder?
Can the obligation on each Member State to recognise the validity of driving licences issued in all other Member States be used by a person to overcome restrictions imposed by their own national authorities?
En person, som midlertidigt er blevet frataget retten til at føre bil i en medlemsstat, og hvis ret til at ansøge om et nyt kørekort efter inddragelsesperiodens udløb er betinget af, at den pågældende undersøges af en læge eller psykolog, kan f.eks. rejse til en anden medlemsstat, ansøge om og være egnet til at få udstedt et kørekort.
For example, a person temporarily banned from driving in one state whose right to apply for a new licence at the end of the period of revocation of their licence is made conditional on their passing a medical and psychological examination, goes to another Member State, applies for and qualifies for a licence.
Giver det kørekort, der udstedes i den medlemsstat, hvor personen har taget midlertidigt ophold, personen ret til at føre bil i sin hjemstat, selv om personen ikke er blevet undersøgt af en læge eller psykolog, hvilket var en forudsætning for, at den pågældende kunne ansøge om at få fornyet sit oprindelige kørekort, der tidligere var blevet inddraget af de nationale myndigheder?
Does the licence issued in the Member State in which the person had temporary residence qualify that person to drive in their home state regardless of their failure to submit to the medical and psychological examination required to qualify for application to renew their original licence previously revoked by their own national authorities?
Mener Kommissionen i bekræftende fald, at denne situation tilgodeser sikkerheden på vejene i EU generelt og er i overensstemmelse med EU's program til mindskelse af antallet af ulykker på vores veje?
If so does the Commission consider that this situation is in the best interests of road safety in the EU generally and consistent with the EU programme to cut the level of accidents on our roads?
Hvilke forslag foreligger der for at få lukket dette mulige smuthul?
What proposals are there to remedy this possible loophole?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4601/06
WRITTEN QUESTION E-4601/06
Om: Grundlæggende rettigheder — Giovanni Passannante-sagen
Subject: Fundamental rights — the case of Giovanni Passannante
Giovanni Passannante blev dømt til døden, men dommen blev efter folkeligt pres efterfølgende ændret til livsvarigt fængsel.
Following popular protests, the death sentence passed on Giovanni Passannante at the time was changed to one of life imprisonment.
Giovanni Passannante blev herefter erklæret sindssyg alene på baggrund af drabsforsøget mod en konge, og han blev i en alder af 30 år interneret i et tårn på Øen Elba i en celle på 2 m2 med 1,6 m til loftet under umenneskelige forhold, der rent faktisk bevirkede, at han blev sindssyg.
Giovanni Passannante was subsequently declared mad, simply because he had tried to assassinate the king, and was therefore incarcerated, aged 30, in a tower on the island of Elba, in a 160 cm‑high cell measuring 2 square metres and in inhuman conditions that did in fact reduce him to madness.
Som følge af sindssygdommen blev Giovanni Passannante lukket inde på sindssygeanstalten i Montelupo Fiorentino, hvor han døde i 1910.
On developing this mental illness Giovanni Passannante was shut away in Montelupo Fiorentino asylum, where he died in 1910.
Hans sølle jordiske rester fik en særlig grusom skæbne.
His remains were treated with great cruelty.
Hovedet blev således skåret af og udstillet på kriminalmuseet i Rom, hvor det formodentlig stadig befinder sig.
In particular, his head was removed and then exhibited in the Rome Museum of Criminology, where it remains to this day.
Ifølge artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union skal medlemsstaterne respektere de grundlægende rettigheder, og artikel 1 og 3 i EU's charter om grundlæggende rettigheder stadfæster retten til et liv i værdighed og til respekt for menneskets integritet, herunder navnlig forbuddet mod kommercialisering af menneskekroppen og dele heraf.
Member States are bound by Article 6 TEU to respect fundamental rights, while Articles 1 and 3 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union lay down the right to human dignity and to the integrity of the person, and in particular the prohibition on making the human body and its parts as such a source of financial gain.
Mener Rådet ikke, at Italien, uden tøven og ud fra hensynet til sin historie og til Giovanni Passannantes personlige værdighed og integritet, bør samle Passannantes sørgelige jordiske rester og give ham en værdig begravelse og et endeligt hvilested i overensstemmelse med EU's charter om grundlæggende rettigheder, medlemsstaternes forfatningsmæssige traditioner og internationale konventioner?
Does the Council not consider that Italy, out of respect for its past and for the personal dignity and integrity of Giovanni Passannante, as enshrined in the EU Charter on Fundamental Rights, in the constitutional traditions of the Member States and in international conventions, should immediately reunite the remains of Giovanni Passannante and properly lay them to rest?
Rådet har ikke drøftet dette spørgsmål, da det ikke falder inden for dets kompetenceområde.
The Council has not debated this question, as it is not within the sphere of its competence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4602/06
WRITTEN QUESTION E-4602/06