natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I erklæringen slås der ligeledes til lyd for frihed fra statslig indgriben i den internationale organisation af religiøse grupper med henvisning til artikel 9 og 11 i den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelse nr. 30985/96 i sagen Hasan og Chaush mod Bulgarien.
The declaration also argues for freedom from state interference in the internal organisation of religious groups, referring to Articles 9 and 11 of the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and Decision No 30985/96 of the European Court of Human Rights in the case of Hasan and Chaush v Bulgaria .
Uligheden i statens holdning til religioner er fastlagt i loven om trosretninger af 2002, hvori kun den ortodokse kirke anerkendes som en juridisk enhed, mens der stilles krav om, at andre religioner skal opnå status af juridisk enhed via en domstolsafgørelse, hvorved der skabes objektivt diskriminerende vilkår.
The inequality in the state’s attitude towards religions is predetermined by the 2002 Law on Confessions of Faith, which recognises only the Orthodox Church as a legal entity, but obliges other religions to acquire the status of a legal entity by means of a court decision, thereby creating objective conditions of discrimination.
Tilslutter Kommissionen sig de religiøse samfunds ret til selvstyre og religiøs uafhængighed?
Does the Commission endorse religious communities’ right to self-governance and religious autonomy?
Finder den det acceptabelt, at staten griber ind på det yderst følsomme område religiøs uafhængighed og retten til selvstyre?
Does it consider it acceptable for the state to interfere in the extremely sensitive field of religious autonomy and the right to self-governance?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-4795/2010
Question for written answer E-4795/2010
Om: Uvejr i Var (Sydøstfrankrig) den 15. juni 2010 — aktivering af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond
Subject: Storms and floods affecting the département of Var (south-east France) on 15 June 2010 — activation of the European Union Solidarity Fund
Det alvorlige uvejr, som hærgede Vardepartementet den 15. juni 2010, kostede adskillige menneskeliv og forårsagede betydelige materielle skader i en egn med mange turister og en meget rig kultur- og miljøarv.
The catastrophic storms and floods that devastated the département of Var on 15 June 2010 claimed many lives and caused extensive material damage in an area of great cultural and natural interest that relies heavily on tourism.
I denne yderst svære situation forekommer det nødvendigt hurtigst muligt at aktivere Den Europæiske Unions Solidaritetsfond.
At such times of great distress, it should be possible to activate the European Union Solidarity Fund as a matter of urgency.
Fondens årsbudget på en mia. EUR skal tjene som et reelt europæisk solidaritetsinstrument og yde hjælp til ofre for større naturkatastrofer.
This Fund, which has an annual budget of EUR 1 billion, is intended as an instrument that provides genuine European solidarity and aid in the event of major natural disasters.
Imidlertid er der fremkommet megen kritik fra både Parlamentet og Kommissionen, som påpeger tildelingskriteriernes manglende gennemsigtighed og restriktive karakter, de meget høje grænser for udløsning af fondsmidler og den langsommelige udbetaling af støtte.
There has, however, been a great deal of criticism from both Parliament and the Commission focusing on the lack of transparency and restrictive nature of the criteria for granting aid, the excessively high mobilisation thresholds and the slow pace of aid disbursement.
Siden maj 2006 har Parlamentet og Kommissionen flere gange tilkendegivet ønsket om at lempe reglerne for fondens funktion, uden at Rådet har taget klar stilling til sagen.
Since May 2006, Parliament and the Commission have, on numerous occasions, expressed their desire to relax the rules governing the operation of this Fund, but the Council has not taken a clear position on this issue.
I dag bevirker den restriktive iværksættelse af fonden, at hjælpen fra EU er usikker, hvilket er særlig beklageligt under de alvorlige omstændigheder, der har ramt Var.
At present, the restrictive application of this Fund means that it is not certain that European Union aid can be provided in circumstances as serious as those currently affecting the département of Var.
Hvordan vil Rådet løse op for debatten med henblik på at skabe klarhed omkring og forenkle iværksættelsen af Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, når nationale myndigheder anmoder om at få den aktiveret?
How does the Council intend to unblock the discussions in order to clarify and simplify implementation of the European Union Solidarity Fund from the moment when national authorities request its activation?
Er Rådet indstillet på f.eks. at udvide kriterierne for definitionen af regionale katastrofer, således at fonden kan bringes i anvendelse oftere til gavn for flere borgere og den europæiske solidaritet komme til udtryk, når et — selv mindre — geografisk område rammes af et miljødrama?
Does the Council intend to expand the criteria for defining ‘regional disasters’ so as to allow the Fund to be used more frequently and for the benefit of more people, and European solidarity to come into play as soon as a geographical area, even if small in size, is afflicted by a natural disaster?
Deler Rådet Parlamentets ønske om at styrke fondens reaktivitet og operationsdygtighed og dermed fremskynde hjælpen til ofrene, som altid haster ved naturkatastrofer, og sikre hurtig tilbagevenden til normale forhold, sådan som det er påkrævet i Var efter oversvømmelserne?
Does the Council share Parliament's desire to make this Fund more reactive and more operational so that it can provide assistance to victims and ensure a rapid return to normal life with the urgency required following any natural disaster, as is essential in the Var after these floods?
Rådet har ikke noget at tilføje til sit svar på skriftlig forespørgsel E‑0305/10 .
The Council has nothing to add to its reply to Written Question E‑0305/10 .
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-4796/2010
Question for written answer E-4796/2010
Sandrine Bélier (Verts/ALE)
Sandrine Bélier (Verts/ALE)
Om: Direktiv 2006/21 om håndtering af affald fra udvindingsindustrien: Aznalcollarminens forurening af Agriofloden i Spanien
Subject: Directive 2006/21/EC on the management of waste from extractive industries: pollution of the River Agrio by the Aznalcollar mine in Spain
Agrio er den største biflod til Guadiamar, som er en af lokaliteterne af fællesskabsbetydning i Natura 2000‑nettet (Corredor Ecológico del Río Guadiamar — ES6180005), og som løber gennem naturparken Doñana, en andet beskyttet Natura 2000‑lokalitet.
The River Agrio is the largest tributary of the River Guadiamar, which is a site of Community interest in the Natura 2000 network (Corredor Ecológico del Río Guadiamar — ES6180005), and passes through the Doñana National Park, another site protected by the Natura 2000 network.
Imidlertid har denne flod for nylig været udsat for forurening, som har medført høj fiskedødelighed.
The recent pollution of this river has, however, resulted in the death of many fish.
Ifølge den miljøansvarlige myndighed, Consejería de Medio Ambiente de la Junta de Andalucía, skyldes forureningen af Agrio vand fra den nedlagte Aznalcollarmine.
According to the administrative authority responsible for the protection of the environment, the Consejería de Medio Ambiente de la Junta de Andalucía , the River Agrio was polluted by water that originated from the abandoned Aznalcollar mine.
Minen indeholder giftigt affald, som forurener det omkringløbende vand, hvilket afstedkommer udledning af perkolat og en høj surhedsgrad i flodens vand.
This mine contains toxic waste that pollutes water flowing nearby, discharging leachates and causing high acidity in the river water.
vurdere potentialet for perkolatdannelse, herunder stoffets forureningsgrad, fra det deponerede affald, mens minen er i drift, og efter den er nedlagt —
evaluating the leachate generation potential, including contaminant content of the leachate, of the deposited waste both during the operational phase of the mine and after its closure; —
forebygge perkolatdannelse og vandforurening på grund af affaldet —
preventing leachate generation and contamination of water by the waste; —
opsamle og rense forurenet vand og perkolat fra anlægget.
collecting and treating contaminated water and leachate from the facility.
Har Kommissionen forhørt sig hos den lokale myndighed om denne forringelse?
Has the Commission consulted the local authority about this deterioration in the water status?
Finder Kommissionen, at den spanske myndighed overholder bestemmelserne i direktiv 2006/21/EF, især vedrørende håndtering af perkolat, i forbindelse med Aznalcollarminen?
Does the Commission consider that the provisions of Directive 2006/21/EC, and particularly those concerning the management of leachates, have been observed by the Spanish administrative authority in the case of the Aznalcollar mine?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-4797/2010
Question for written answer E-4797/2010
Om: Beskyttelse af »Made in«-mærkning
Subject: Protecting country of origin labelling
Den 16. juni 2010 diskuterede plenarforsamlingen i Strasbourg den lovgivning, hvormed Europa tager sigte på at regulere oplysningerne på etiketter på fødevarer til forbrugerne.
On 16 June 2010 the Strasbourg plenary discussed draft EU legislation on the consumer information provided on food labels.
Førnævnte EU‑lovgivning fastsætter en række kriterier for at gøre forbrug af fødevarer mere sikkert (der må ikke bruges reklameslogans, der henviser til næringsegenskaber eller sundhed, til fremme af salg af produkter med mere end 10 g fedtstoffer pr.100 g), og foranstaltningerne omfatter bl.a. pligten til på pakningen at angive den indeholdte mængde fedtstoffer, sukker og salt, såvel som kalorieindholdet.
The aforementioned legislation lays down a number of criteria designed to make the consumption of foodstuffs safer (for example, advertisements for products containing 10 or more grams of fat per 100 grams cannot include nutritional or health claims), and includes a requirement for packaging to state the amount of fat, sugar and salt a foodstuff contains, along with the number of calories.
Der blev vedtaget et ændringsforslag om indførelse af pligten til at præcisere, hvor alle typer kød, fjerkræ, mejeriprodukter og de enkelte ingredienser kommer fra, hvilket udvider listen over produkter med obligatorisk oprindelsesmærkning i EU (tidligere omfattede listen kun oksekød, olivenolie, honning, fisk og frugter).
An amendment was adopted that requires the place of provenance to be given for all meat, poultry, dairy products and other single-ingredient products, thereby adding to the list of products necessitating country of origin labelling in the EU, which was previously confined to beef, olive oil, honey, fish and fruit.
Der findes et EU‑lovforslag, som tillader fremstilling og markedsføring af produkter, såsom drikke med appelsinsmag, der slet ikke indeholder frugt, vin fremstillet uden druer og ost fremstillet på basis af kaseinpulver.
Draft EU legislation allows the production and marketing of products such as orange-flavoured beverages that do not contain any fruit at all, wine made without grapes and cheese made from casein powder.
Mener Kommissionen ikke, at det kan være hensigtsmæssigt at revidere parametrene til vurdering af fødevaresundheden med henblik på fortsat at tillade handel med fødevarer, der er typiske for mange europæiske lande (og for Italiens vedkommende især Nutella og parmesanost)?
Does the Commission not think the criteria for evaluating the wholesomeness of foodstuffs should be reviewed in order to allow the continued sale of typical products from numerous EU countries, such as Nutella and parmesan in the case of Italy?
Mener Kommissionen i øvrigt ikke, at det kan være hensigtsmæssigt at revidere den sundhedsorienterede politik, som er blevet ført i den senere tid, for bedre at definere, dels hvad der for alvor er sundhedsskadeligt, dels hvad »Made in«‑mærkning rent faktisk betyder, og hvorfor dette koncept af denne grund fortjener øget beskyttelse og reklamering?
Furthermore, does it not think the health promotion policy pursued in recent years should be reviewed in order better to establish what is actually harmful to health, and what is actually represented by country of origin labelling such that it should be better protected and publicised?
I lyset af de nylige oplysninger vedrørende indførelsen af en gmo‑kartoffel med oprindelse i Indien på det europæiske marked mener Kommissionen da ikke, at beskyttelsen af lokale produkter bør foretrækkes frem for beskyttelsen af genetisk modificerede produkter?
In the light of the recent news that genetically modified potatoes from India can now be placed on the EU market, does the Commission not think it would be better to protect local products from genetically modified crops?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-4798/2010
Question for written answer E-4798/2010
Om: Informationsfrihed og teknologiske medier
Subject: Press freedom and communication technologies
Ngo'en »Journalister uden Grænser« har udarbejdet en liste over den større eller mindre grad af informationsfrihed i forskellige lande, og blandt disse optræder følgende lande, der praktiserer onlinecensur: Allerførst kommer Kina, som er efterfulgt af Nordkorea, Burma, Saudi-Arabien, Egypten, Iran, Cuba, Syrien, Tunesien og Vietnam.
The NGO Reporters without Borders has ranked countries according to the degree of press freedom they allow; the lowest-ranked include those that practise online censorship, with China in the lead, followed by North Korea, Burma, Saudi Arabia, Egypt, Iran, Cuba, Syria, Tunisia and Vietnam.
De lande, der optræder på Journalister uden Grænser's sortliste, benytter sig af stadig mere avancerede instrumenter for at udøve digital censur.
The countries blacklisted by Reporters without Borders use increasingly sophisticated tools to censor the Internet.
Kina, som er verdens største digitale marked, men samtidig også den største censor, har blokeret adgangen til mere end 18 000 websteder og har fængslet 72 af de 120 internetaktivister, der sidder fængslet i hele verden.
China, which is the world’s biggest digital market but also its leading censor, has blocked access to more than 18 000 websites and is holding 72 of the 120 cyber-dissidents imprisoned around the world.
Den iranske regering havde anmodet Nokia Siemens om at tilvejebringe en teknologi, som kunne aflytte, overvåge og kontrollere samtlige brugere af Nokias mobiltelefoner, men selskabet besluttede i 2009 ikke længere at tillade denne type aflytninger med den begrundelse, at en sådan teknologi indebærer krænkelse af menneskerettighederne.
The Iranian Government had previously asked Nokia Siemens for technology enabling it to intercept, monitor and examine the communications of all Nokia cellphone users, but in 2009 the company decided it would no longer allow such interception, arguing that the technology violated human rights.
»Global network Initiative«, der omfatter virksomheder i den informationsteknologiske sektor og i kommunikationsbranchen, sigter mod at samle alle de virksomheder, der gør en indsats for at styrke brugerrettighederne, retten til privatlivets fred og ytringsfriheden på internettet.
The Global Network Initiative, made up of companies in the information and communication technology (ICT) sector, seeks to bring together all those companies committed to strengthening users’ rights, privacy and freedom of expression on the Internet.
Mener Kommissionen ikke, at den er nødt til at gribe ind med en regulering af den informationsteknologiske sektor ved hjælp af en særlig lovgivning?
Does the Commission not think it should regulate the information technology sector by introducing specific legislation?
Finder Kommissionen det i øvrigt ikke hensigtsmæssigt at samarbejde med de største digitale virksomheder for at fremme overholdelsen af menneskerettighederne på internationalt plan — med særligt henblik på informationsfriheden?
Does it not also think it should work with leading digital companies to promote respect for human rights at international level, with a particular emphasis on press freedom?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-4799/2010
Question for written answer E-4799/2010
Om: Metoder til forbedring af sikkerhed og sikring i forbindelse med kernekraftanlæg
Subject: Implementing arrangements for safety and security improvements at nuclear installations
Inden for rammerne af den løbende proces til forbedring af sikkerhed og sikring i henhold til førnævnte direktiv om offentlig adgang til miljøoplysninger og inden for rammerne af det arbejde, der udrettes af de europæiske nationale agenturer for sikkerhed af kernekraftanlæg, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: 1.
In relation to the ongoing process of improving safety and security under the aforementioned directive on freedom of information, and in the context of the work of national agencies responsible for the safety and security of nuclear installations in the EU, can the Commission answer the following questions: 1.
Hvad er metoderne, elementerne og instrumenterne til iværksættelse af fremgangsmåderne til garanti af »sikringen« (»security«) indvendigt i de europæiske kernekraftanlæg i forbindelse med eventuelle sabotage‑ eller terroraktioner og/eller ansvarsløse og uforudsete anfald fra bøller af enhver art (og sidst, men ikke mindst, grupper af rabiate aktivister fra »Greenpeace« osv.)? 2.
What procedures, equipment and implementing acts are being used to develop security guarantees inside the EU’s nuclear installations, in respect of possible acts of sabotage, terrorism and/or sudden, unexpected attacks by violent protesters, not least Greenpeace agitators? 2.
Hvad er metoderne, elementerne og instrumenterne (netværk af sensorer til varsling mod radioaktivitet, radarer til detektering og modforanstaltninger osv.) til iværksættelse af fremgangsmåderne til garanti af »sikring« uden for de europæiske kernekraftanlæg i forbindelse med eventuelle sabotage‑ eller terroraktioner og/eller ansvarsløse og uforudsete anfald fra bøller af enhver art (og sidst, men ikke mindst, grupper af rabiate aktivister fra »Greenpeace« osv.)? 3.
What procedures, equipment and implementing acts (such as networks of radioactivity sensors, radar detection and counter-measures) are being used to develop security guarantees outside the EU’s nuclear installations, in respect of possible acts of sabotage, terrorism and/or sudden, unexpected attacks by violent protesters, not least Greenpeace agitators? 3.
Eksisterer der europæiske direktiver for at regulere førnævnte aspekter, og hvad er eller kunne være de »sikringsstyrker«, som skal have til opgave at kontrollere og sikre selvsamme indendørs og udendørs »sikring«? 4.
Are there any EU directives regulating the aforementioned aspects and, if so, what kind of existing or potential security ‘forces’ should be assigned to monitor and ensure internal and external security? 4.
Hvilke instanser (civilbeskyttelse, forsvarsministerium, private instanser, sikkerhedsagentur m.fl.) skal førnævnte indendørs og udendørs »sikringsstyrker« høre under? 5.
Which bodies (civil protection agencies, defence ministries, private firms, security agencies, etc.) should be responsible for these internal and external security forces? 5.
Ud over de designmæssige egenskaber af kernekraftanlæggene, som skal være sådanne, at de er i stand til at garantere sikkerhed mod terrorangreb, sabotage, nedstyrtning af fly osv., hvilke beskyttelsesinstrumenter er der taget højde for uden for kernekraftanlæggene, og inden for hvilken afstand (f.eks. en radius på 4 km) er disse beskyttelsesinstallationer påtænkt?
Aside from design specifications for nuclear installations, which must provide security from hazards such as terrorist attacks, sabotage and aeroplane accidents, what forms of protection are provided outside nuclear power stations, and within what radius (four kilometres, for example)?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-4800/2010
Question for written answer E-4800/2010
Om: Forfølgelse af det kristne mindretal i Orisa i Indien
Subject: Persecution of the Christian minority in the Indian state of Orissa
I løbet af den seneste måned er de kristne atter blevet diskrimineret i Indien.
The issue of discrimination against Christians in India has returned to the fore during the past month.
Det hænder oftere og oftere, at de kristne bankes, tortureres og slås ihjel som følge af deres religiøse tilhørsforhold.
Cases of beating, torture and murder on religious grounds are occurring with ever greater frequency.
Den 19‑årige kristne Bhakt Bivar blev den 8. juni slået, tortureret og tvunget til at konvertere til hinduisme i staten Orisa.
On 8 June 2010 in Orissa state, a 19‑year‑old Christian named Bhakt Bivar was beaten, tortured and forced to convert to Hinduism.
Hans forældres hus blev plyndret, og eksemplarer af Biblen blev bl.a. brændt.
His family's home was ransacked and copies of the bible were burned.
De inviterede gæster blev også banket.
Guests attending the ceremony were also beaten.
Den 20. maj blev liget af den 35‑årige pastor Son Englang fundet i indiske Assam.
The body of a 35‑year‑old pastor named Son Englang was discovered in Assam state on 20 May 2010.
Den kristne havde hænderne bundet, og der var spor efter en kugle i baghovedet.
His hands had been bound and he had bullet wounds on the back of his head.
Har Kommissionen til hensigt at iværksætte tiltag i denne forbindelse?
Does the Commission intend to take any action on this matter?
Har Kommissionen især planer om at udfærdige en note eller offentliggøre sin holdning med henblik på at gøre Indiens myndigheder opmærksomme på de beskrevne problemer?
In particular, does it intend to make official representations to the Indian Government in order to draw its attention to the seriousness of these problems?
Hvordan behandlede Kommissionen krænkelsen af de grundlæggende menneskerettigheder under forhandlingerne i forbindelse med det nylige topmøde mellem EU og Indien?
How did it deal with the issue of violations of fundamental human rights during talks held at the recent EU‑India Summit?
Har Kommissionen mulighed for at lægge politisk pres på Indien, så de kristnes menneskerettigheder ikke længere bliver krænket i landet?
Is there any way that it can exert political influence over India with a view to preventing further violations of Christians' rights in India?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-4801/2010
Question for written answer E-4801/2010
Om: Nødvendigheden af at udvikle og beskytte biavl i EU
Subject: The need to protect and develop beekeeping in the EU
En række problemer vedrørende beskyttelse af bier og udvikling af biavl er forbundet med EU's politikker på landbrugs-, miljøbeskyttelses- og fødevareområdet.
A number of issues relating to the protection of bees and the development of beekeeping are connected to the policy pursued by the EU in areas such as agriculture, food and environmental protection.
Biavlerne prioriterer bl.a.: a)
The priorities of beekeepers include: (a)
hensyntagen til biernes særlige egenskaber i test forbundet med anvendelse af pesticider i overensstemmelse med direktiv 91/414/EØF EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1 . , b)
ensuring that the particular characteristics of bees are taken into account during pesticide application tests as provided for in Directive 91/414/CEE OJ L 230, 19.8.1991, p.
undersøgelse af GMO'ers positive effekt eller skadevirkning på bier, d)
ensuring that research is carried out to determine the usefulness or harmfulness of GMO plants to bees; (d)
Vil Kommissionen iværksætte tiltag nu for at realisere de nævnte prioriteter?
Is the Commission currently taking any steps to implement these priorities?