natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kan Kommissionen oplyse om, hvilke registre enten Kommissionen eller forvaltningsmyndighederne må føre i henhold til loven, samt præcisere, hvilke krav der i denne forbindelse stilles med hensyn til det forrige program om udvikling af landdistrikterne 1994-­1999 for så vidt angår opbevaring af oplysninger, dvs. i hvor lang tid ansøgninger og korrespondance opbevares, hvordan de opbevares, og hvilket andet statsligt ministerium eller agentur opbevarer disse oplysninger?
Can the Commission advise what records must be legally kept either by the Commission or the managing authorities and clarify what the requirements are in particular in this regard for the past rural development programme 1994‑99 for keeping information, i.e. for how long applications and correspondence is kept, how it is archived, and what other government department or agency keeps this information?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1499/07
WRITTEN QUESTION E-1499/07
Om: Fri bevægelighed for arbejdstagere og lige adgang til banktjenesteydelser
Subject: Free movement of workers and equal access to banking services
Fri bevægelighed for arbejdstagere er en af borgernes grundlæggende rettigheder i EU.
Free movement of workers is one of the main rights that the Union enables its citizens to enjoy.
Navnlig yngre jobsøgende er glade for at søge arbejde i udlandet.
Younger job-hunters in particular are happy to seek work abroad.
Hele EU betragtes som et beskæftigelsesområde, og den frie bevægelighed for arbejdstagere er i princippet garanteret.
The EU as a whole is regarded as an employment area, and in principle free movement of workers is guaranteed.
Der er imidlertid fortsat en lang række praktiske problemer, der svækker det bredere europæiske arbejdsmarked, og som endog er til hinder for den frie bevægelighed.
However, many practical problems are continuing to hamstring the wider European labour market and even pose an obstacle to freedom of movement.
De unge er indstillet på at søge arbejde i nabolande og længere væk.
Young people are willing to look for work in neighbouring countries and further afield.
Det er ikke usædvanligt, at de to parter i et parforhold arbejder i forskellige lande og lever sammen i et tredje land.
It is not unusual for the two halves of a couple each to work in different countries while living together in a third country.
Disse leve- og arbejdsformer kan imidlertid skabe vanskeligheder som følge af bankernes vilkår for ydelse af boliglån.
These living and working arrangements, however, can come to grief because of the terms on which banks grant home loans.
En belgisk mand, der arbejder for et britisk firma, og som er skattepligtig i Det Forenede Kongerige, hvor han opholder sig over 183 dage om året, kunne f.eks. ikke få et boliglån i finske banker, selv om han kunne tilbyde en udbetaling på 30 % og kunne fremlægge dokumentation for sine britiske indkomster.
For example, a Belgian man working for a British firm and, as he spends more than 183 days in the United Kingdom, liable to pay British tax could not get a home loan from Finnish banks in spite of having a 30 % down payment to offer and producing evidence of his British earnings.
Bankerne kræver nemlig, at låntagerne har et finsk personnummer, som de ville have haft, hvis de arbejdede i Finland.
The banks, on the other hand, require borrowers to have a Finnish social security number, as they would if they worked in Finland.
Den pågældende har boet i Oulu med sin finske hustru og sin etårige søn, og selv efter deres beklagelige skilsmisse ønsker han at blive boende i Finland.
The man has been living in Oulu with his Finnish wife and his 1-year-old son and, even after the couple’s regrettable divorce, would like to go on living in Finland.
Idet han har fået afslag på lånet, har han ikke mulighed for at købe et hus eller en lejlighed i Finland, og forholdet mellem faderen og sønnen vil således lide skade.
Because he has been refused a loan, he will not be able to buy a house or flat in Finland, and the father-son relationship will thus be curtailed.
Bankernes retningslinjer betyder også, at en finsk arbejdstager i Sverige, der bor i Finland, ikke kan få et boliglån i en finsk bank, en udlånspraksis, der heller ikke fremmer arbejdstagernes frie bevægelighed.
The banks’ guidelines also mean that a Finn working in Sweden but living in Finland cannot get a home loan from a Finnish bank, a lending practice which likewise does little to promote free movement of workers.
Er Kommissionen bekendt med bankernes udlånspraksis med hensyn til boliglån?
Is the Commission aware of the banks’ lending practices regarding home loans?
Har den overvejet at tage skridt til at forbedre situationen?
Has it considered taking steps to improve the situation?
Hvordan kan den lige adgang til banktjenesteydelser fremmes med henblik på at beskytte den frie bevægelighed for arbejdstagere?
How could equal access to banking services be fostered so as to safeguard free movement of workers?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1500/07
WRITTEN QUESTION E-1500/07
Om: Udvikling af landdistrikter
Subject: Rural development
I lyset af det forhold, at mange landbrugere på Malta og Gozo er trætte af det »pointsystem«, der anvendes i vurderingsprocessen af den nuværende maltesiske regering (for perioden 2004-­2006), bedes det oplyst, om Kommissionen kan sikre, at det nye system for perioden 2007-­2013 er mere fyldestgørende, brugervenligt, idiotsikkert og umiddelbart anvendeligt, for derved at sikre, at det ikke igen vil ske, at hundredvis af landbrugere skal besvære sig med at udfylde en ansøgning for blot at finde ud af, at de ikke fik noget ud af det?
In view of the fact that many Maltese and Gozitan farmers are weary of the ‘points system’ utilised in the evaluation process by the relevant Maltese Administration (for the period 2004‑06), can the Commission ensure that the new system for the period 2007‑13 is more comprehensive, user-friendly, foolproof, and readily available, thus ensuring that there will not be a repetition of having hundreds of farmers going through the expense of filing an application only to find out that they were not successful?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1501/07
WRITTEN QUESTION E-1501/07
Om: Finansiering af den foreslåede undervandstunnel, der skal forbinde Spanien og Marokko
Subject: Funding for the proposed undersea tunnel linking Spain and Morocco
Jeg har hørt om den foreslåede undervandstunnel, der skal forbinde Spanien og Marokko.
I have heard about the proposed undersea tunnel linking Spain and Morocco.
Kommissionen bedes oplyse om, hvor meget støtte EU yder til dette projekt?
Please can the Commission confirm what funding the EU is providing for this project?
Desuden bedes tidsplanen for projektet oplyst.
Also what is the timescale for this project?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1502/07
WRITTEN QUESTION E-1502/07
Om: Tredje direktiv om posttjenester
Subject: Third directive on postal services
Posttjenesterne i Grækenland, Cypern, Frankrig, Italien, Malta, Belgien, Luxembourg, Ungarn, Polen og Spanien (der næsten betjener halvdelen af EU's befolkning) har nedsat en ad hoc-protestgruppe.
The Greek, Cypriot, French, Italian, Maltese, Belgian, Luxembourgish, Hungarian, Polish and Spanish postal services (which serve almost half of the European Union) have set up an ad hoc working party, and are expressing great concern at this situation.
Det skal bemærkes, at visse lande såsom Grækenland (med sine tre tusinde øer, sin brudte overflade og sin arealmæssige udstrækning, fra Korfu øst for Italien, til Castelorizo syd for Tyrkiet), har et særligt problem.
It should be noted that some countries, such as Greece (with its 3 000 islands, difficult terrain and wide geographic area from Corfu to the east of Italy to Castelorizo to the south of Anatolia), have a particular problem.
Agter Kommissionen at tage højde for de forslag, der stilles af den arbejdsgruppe, som ovennævnte nationale posttjenester har nedsat?
Will the Commission take account of the proposals of the working party set up by the national postal services mentioned above?
Hvorfor har den udarbejdet dette direktiv uden at foretage den nødvendige nærmere undersøgelse af dets følger i de enkelte lande?
Why has it drawn up this directive without carrying the detailed country-by-country impact assessment that is required?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1503/07
WRITTEN QUESTION E-1503/07
Om: Lån fra EIB til Grækenland
Subject: EIB loans to Greece
Alle ved, at bevillingerne under tredje EFSR til Grækenland ikke er blevet absorberet.
Everyone knows that the appropriations made available to Greece under the third Community support framework are not absorbed.
Det anføres imidlertid i den græske presse (se f.eks. dagbladet Eleftherotypia den 26. februar 2007), at den græske økonomiminister ønsker at optage et lån i Den Europæiske Investeringsbank (EIB) til projekter under den fjerde EFSR.
The Greek press has reported (e.g. see the edition of the daily paper Eleftherotypia of 26 February 2007) that the Greek Minister for Economic Affairs is moving towards European Investment Bank (EIB) loans for projects under the fourth Community support framework.
Det anføres i den græske presse, at denne gældsbyrde naturligvis vil gøre Grækenland endnu mere forgældet, og at den vil tynge de kommende regeringer, hvilket det nuværende regeringsparti, Nyt Demokrati, naturligvis ikke bekymrer sig synderligt om.
The Greek press reports that this is going to increase Greece’s debt burden even further and will be passed on to future governments, something that apparently does not worry the present New Democracy government.
Har Kommissionen foreslået at yde lån med henblik på gennemførelse af projekterne under den fjerde EFSR (og således at øge presset på de græske borgere, der allerede er skamløst beskattede)?
Has the Commission suggested loans to carry out projects under the fourth Community support framework (and thus increased the pressure on the Greek public who are already being shamelessly bled).
Hvis dette er tilfældet, hvem i alverden stod bag dette forslag?
If not, who did propose it?
Hvorfor optage lån, når der fortsat er bevillinger under den tredje EFSR, der ikke er absorberet?
Why is it necessary to borrow when the appropriations under the third Community support framework are lying dormant?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1509/07
WRITTEN QUESTION E-1509/07
Om: Kontrol ved grænser mellem Schengen-lande
Subject: Checks at borders between Schengen countries
Som det vil være Kommissionen bekendt, opretholder Frankrig en grænsekontrol ved flere af landets grænser til andre Schengen-lande.
As the Commission will be aware, France maintains border controls at several of the country's borders with other Schengen countries.
Som det kan iagttages ved grænsen mellem Luxembourg og Frankrig på E 25 og ligeledes ved passage fra Strasbourg til Tyskland ved Kehl, opretholder Frankrig grænsestationer, som generelt er bemandet med såvel politi som toldtjenestemænd.
As can be seen at the border between Luxembourg and France on the E25 and at the border-crossing from Strasbourg into Germany at Kehl, France maintains border posts which are generally manned by both police and customs officials.
Der føres tilsyn med passerende køretøjer, og mistænkelige personer og køretøjer undersøges nærmere.
Passing vehicles are monitored and suspicious persons and vehicles are subject to closer investigation.
Der er ikke tale om en generel paskontrol.
There is no general passport control.
Den franske kontrol må betragtes som hensigtsmæssig og uden negative effekter.
The French checks may be regarded as expedient and is having no negative effects.
Kommissionen bedes oplyse, hvordan denne kontrol forholder sig til, at andre lande, herunder Danmark, er pålagt at fjerne told- og politiovervågning af grænserne og alene kan opretholde de såkaldte baglandspatruljer, som langt inde i landet kan søge at opspore smuglere og ulovlige indvandrere.
Will the Commission say how these checks are consistent with the fact that other countries, including Denmark, are under instructions to remove customs and police surveillance at borders and are only able to maintain patrols which are able to search for and detect smugglers and illegal immigrants deep within the country.
Det er umiddelbart indlysende, at denne form for kontrol er langt mere besværlig og usikker end den franske kontrol.
It is self-evident that this form of control is far more difficult and uncertain than the French checks.
I artikel 20 i forordning nr. 562/­2006 af 15. marts 2006 Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15.3.2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengen-grænsekodeks), EUT L 105 af 13.4.2006. , der også er kendt som Schengen-­grænsekodeksen, er fastsat følgende: »De indre grænser kan passeres overalt, uden at der gennemføres personkontrol, uanset personernes nationalitet.«
Article 20 of Regulation No 562/2006 of 15 March 2006 Regulation (EC) No 562/2006 of the Parliament and of the Council of 15 March 2006 establishing a Community code on the rules governing the movement of persons across borders (Schengen Borders Code), OJ L 105, 13.4.2006. also known as the Schengen borders code, indicates that ‘Internal borders may be crossed at any point without a border check on persons, irrespective of their nationality, being carried out’.
I overensstemmelse med artikel 23-­26 i Schengen-grænsekodeksen kan en medlemsstat undtagelsesvis genindføre kontrol ved de indre grænser i op til højst 30 dage, hvis der foreligger en alvorlig trussel mod den offentlige orden eller den indre sikkerhed.
In accordance with Articles 23 to 26 of the Schengen borders code a Member State may exceptionally reintroduce border control at internal borders for not more than 30 days when there is a serious threat to public policy or internal security.
Grænsekontrollen kan forlænges ud over de 30 dage, hvis truslen fortsat består.
The border control can be prolonged if the threat persists beyond 30 days.
Kommissionen og de øvrige medlemsstater skal informeres om genindførelsen af grænsekontrol.
The reintroduction of border control needs to be notified to the Commission and to the other Member States.
Siden Schengen-­grænsekodeksen trådte i kraft den 13. oktober 2006 er Kommissionen af den franske regering blevet informeret om, at der ved to lejligheder er blevet genindført grænsekontrol, nemlig den 21. oktober 2006 ved visse grænseovergangssteder ved grænsen til Spanien og i perioden 12.-16. februar 2007 ved visse grænseovergangssteder ved grænsen til Italien.
Since the entry into force of the Schengen borders code on 13 October 2006 the Commission has received information from the French Government that border control has been reintroduced on two occasions: on 21 October 2006 at some border crossing points with Spain, and from 12 to 16 February 2007 at some border crossing points with Italy.
Kommissionen er ikke blevet informeret om genindførelsen af den grænsekontrol, det ærede medlem nævner, ved franske grænseovergangssteder ved grænsen til Luxembourg og Tyskland.
The Commission did not receive information on the reintroduction of border control as indicated by the Honourable Member at the French border crossing points with Luxembourg and Germany.
Kommissionen vil imidlertid spørge de franske myndigheder om, hvilken type kontrol der er blevet anvendt ved førnævnte grænseovergangssteder.
However, the Commission will ask the French authorities which types of control are applied to the aforementioned border crossing points.
Det skal tilføjes, at i overensstemmelse med artikel 21, litra a), i Schengen-­grænsekodeksen påvirker afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser ikke udøvelsen af politimæssige beføjelser, så længe udøvelsen af disse beføjelser ikke har tilsvarende virkning som grænsekontrol.
It should be added that in accordance with Article 21a) of the Schengen borders code, the abolition of internal border control does not affect the exercise of police powers insofar as the exercise of those powers does not have equivalent effect to border checks.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1510/07
WRITTEN QUESTION E-1510/07
Om: Energimærkning til biler
Subject: Energy labelling of automobiles
Dette har betydet, at kunderne generelt ikke kender til denne oversigt og ikke tager højde for de miljømæssige konsekvenser af deres køb.
In practice, it appears that such tables are not always being made available to customers or are incomplete or difficult to understand with the result that customers generally disregard them and fail to take account of the ecological impact of their purchase.
Hvilke foranstaltninger foreslår Kommissionen for at forbedre oplysningerne til forbrugerne, for så vidt angår miljøkriterierne i forbindelse med køb af motoriserede køretøjer?
What action does the Commission intend to take to improve consumer information regarding ecological criteria for the purchase of automobiles?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1511/07
WRITTEN QUESTION E-1511/07
Af svaret til E-5827­/06 fremgår det, at Kommissionen foreslog en reduceret sats for små, uafhængige bryggerier, som var 20 % under normalsatsen, men Rådets direktiv sluttede med en 50 % afgiftsreduktion.
The answer to E‑5827/06 states that the Commission proposed a reduced rate for small independent breweries of 20 % below the standard rate, but the Council directive ended with a 50 % discount.
Kan Kommissionen meddele, hvilke medlemsstater der foreslog den større afgiftsreduktion, og hvilke grunde de havde til at foreslå denne ændring?
Could the Commission state which Member States proposed the larger discount and what their reasons were for proposing this amendment?
Endte Rådets direktiv med en 50 % afgiftsreduktion, fordi en 20 % afgiftsreduktion i medlemsstater med lave afgiftssatser ikke ville have været tilstrækkeligt incitament for mindre bryggerier?
Did the Council directive end with a 50 % discount because a 20 % discount in low-duty Member States would not have been sufficient to provide incentives for smaller breweries?
Hvis svaret til 2 er ja, blev der så iværksat en analyse, der kunne give et fingerpeg om, hvilken afgiftsreduktion som ville være passende for at overkomme de ulemper, som de mindste bryggerier møder?
If the answer to point 2 is yes, was there any analysis undertaken to suggest what monetary value of discount might be appropriate to overcome the disadvantages encountered by the smallest breweries?
Hvilken målestok bruger Kommissionen til at bestemme tilfælde af markedsforvridning?
What are the standards the Commission uses to determine any terms of market distortion?
På baggrund af sådanne uoverensstemmelser i forskellige medlemsstater med hensyn til størrelsen af givne subsidier, mener Kommissionen da, at der allerede har fundet markedsforvridning sted, og om det har været gjort gældende, at den rent faktisk har fundet sted?
Given such discrepancies in different Member States in terms of the amount of subsidies given, does the Commission consider if any market distortion has already taken place and if there have been any claims that it has indeed taken place?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1512/07
WRITTEN QUESTION E-1512/07
af Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE-DE) og Philip Dimitrov Dimitrov (PPE-DE)
by Rodi Kratsa-Tsagaropoulou (PPE‑DE) and Philip Dimitrov Dimitrov (PPE‑DE)
Om: Det transeuropæiske transportnet (TEN-T) og prioriterede projekter i Grækenland og Bulgarien
Subject: Trans-European transport network (TEN-T) and priority projects in Greece and Bulgaria
Inden for rammerne af TEN-T's tredive prioriterede opgaver og projekter består projekt nr. 7 (motorvejsaksen Igoumenitsa­/Patras­-Athen­-Sofia­-Budapest) og nr. 22 (jernbaneaksen Athen­-Sofia­-Budapes­-Wien­-Prag­-Nuremberg­/Dresden) i høj grad af realiseringen af det transeuropæiske transportnet samt fremme af regionens økonomiske og territoriale samhørighed.
In the framework of the 30 priority axes and projects of the TEN-T, project No 7 (Motorway axis Igoumenitsa/Patras-Athens-Sofia-Budapest) and project No 22 (Railway axis Athens-Sofia-Budapest-Vienna-Prague-Nuremberg/Dresden) contribute substantially to the realisation of the trans-European transport network, as well as the economic and territorial cohesion of the region.
I sine forslag har Van Miert-gruppen på højt plan fremhævet begge projekters væsentlighed og understreget, at de skulle være klar til brug i 2020.
In its proposals, the Van Miert High Level Group has highlighted the significance of both priority projects, underlining that they should be operational by 2020.
I sin seneste meddelelse KOM (2007)0032, Udvidelse af de vigtigste transportakser til nabolandene - Retningslinjer for transport i Europa og naboregionerne. medtog Kommissionen den sydeuropæiske akse (EU's forbindelse til Balkan­-landene, den tyrkiske del af det sydlige Kaukasus, Det Kaspiske Hav og Mellemøsten) som en af de fem hovedakser, der forbinder EU med nabolandene.
In its recent communication COM(2007)0032, Extension of the major trans-European transport axes to the neighbouring countries — Guidelines for transport in Europe and neighbouring regions. , the Commission has included the south-eastern axis (linking the EU with the Balkans and Turkey-southern Caucasus and the Caspian Sea and the Middle East) as one of the five main axes, connecting the EU with its neighbours.
Har Kommissionen i betragtning af de reducerede midler til det transeuropæiske transportnet (fra 20 mia. EUR til 7 mia. EUR) under det finansielle overslag for 2007­-2013 en mening om en mulig negativ indvirkning på gennemførelsen af de dele af de prioriterede projekter, der vedrører grænseområder, især projekt nr. 7 (anslåede samlede omkostninger: 15 543 mio. EUR) og nr. 2 (anslåede samlede omkostninger: 11 125 mio. EUR)?
Having regard to the reduction in funding for the trans-European transport networks (from EUR 20 billion to EUR 7 billion) under the Financial Perspective for 2007‑13, does the Commission have an assessment of the possible negative impact on the implementation of the priority projects concerning cross-border sections and particularly projects No 7 (estimated total cost EUR 15.543 million) and No 22 (estimated total cost EUR 11.125 million)?
Hvilke alternativer foreslår Kommissionen i så tilfælde for at afhjælpe vanskelighederne i planlægnings­- og anlægningsfaserne samt ved koordineringen af offentlige og private investorer og finansielle institutioner, navnlig vedrørende den prioriterede akse nr. 7, der er opstået, fordi Kommissionen ikke mener, at Thessaloniki­-Sofia-strækningen vil være fuldt anvendelig før 2010?
In the event thereof, what are the Commission's alternative proposals to overcome difficulties in the planning and construction phases as well as in the coordination of public and private investors and financial institutions, especially concerning priority axis No 7, due to the fact that the Commission estimates that the Thessaloniki‑Sofia stretch will not be wholly in use until 2010?
Endelig, hvorledes vurderer Kommissionen de planlagte forbedringer med henblik på at øge hastigheden, forlænge sporet til det dobbelte og indføre ETCS (det europæiske togkontrolsystem) signalsystemer i forbindelse med den prioriterede akse nr. 22, navnlig jernbaneaksen Thessaloniki­-Kulata­-Sofia?
Finally, regarding priority axis n°22 and, particularly, the railway axis between Thessaloniki-Kulata-Sofia, does the Commission have an evaluation about the planned improvements to increase speeds, double the track and introduce ETCS (European train control system) signalling systems?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1513/07
WRITTEN QUESTION E-1513/07
Om: Ikke-toldmæssige hindringer for grænseoverskridende salgskampagner
Subject: Non-tariff barriers to cross-border sales campaigns
Desværre trak Kommissionen i 2005 sin foreslåede forordning om salgsfremstød tilbage.
Regrettably, the Commission withdrew its proposed regulation on sales promotion in 2005.
Har der siden været tegn på, at de ikke­-toldmæssige hindringer, som Kommissionen havde konstateret eksisterede for grænseoverskridende salgsfremstødskampagner, er fjernet?
Is there any sign since then that non-tariff trade barriers, which the Commission had identified as existing for cross-border sales promotion campaigns, have been removed?