natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Om: Genbrug af emballageaffald fra industri og handel
Subject: Recycling of industrial and commercial waste packaging
Ifølge dokumenterede oplysninger om udviklingen af genbrug i Grækenland har det vist sig, at procenten for anvendelse af kommunalt emballageaffald ligger på et meget lavt niveau.
Well-substantiated data concerning the progress of recycling in Greece show that the recovered quantities of municipal waste packaging are low.
Den private forvaltningsinstans, der er oprettet, og hvis arbejde det ifølge lovgivningsmæssige retsakter fra regeringerne PASOK og »nyt demokrati« er at forvalte ovennævnte, er et aktieselskab (Grækenlands selskab for anvendelse og genbrug, EEAA A/S), der fra lønmodtagerne i deres egenskab af forbrugere årligt indkasserer 30 mio. euro via markedet for emballerede produkter.
The private management body, which was established and operates under legislation enacted by the PASOK and New Democracy governments concerning the management of the above waste, is a limited company (the Hellenic Recovery Recycling Corporation, HERRCo.), which collects 30 million euro a year from workers, as consumers, through the purchase of packaged products.
Af disse indtægter blev et betydeligt beløb på 5 900 000 euro i 2008 dog ulovligt fjernet af dets fysiske ejere og de kommuner og landkommuner, der anvender genbrug, og ledt videre til store private virksomheder, særligt inden for affaldstransport, der under alle omstændigheder udførte og udfører en lukrativ erhvervsaktivitet med genbrug af emballageaffald fra industri og handel, længe inden ovennævnte system med genbrug af kommunalt emballageaffald begyndte at fungere.
A significant amount of that revenue, however — some EUR 5 900 000 in 2008 — is arbitrarily removed from its natural beneficiaries, the municipalities and communities which carry out recycling, and is illicitly funnelled into large private enterprises, principally waste haulage companies, which were (and still are) pursuing what is, in any case, a profitable business of recycling industrial and commercial waste packaging long before the abovementioned system of recycling municipal waste packaging was in operation.
Ud over disse ulovlige tilskud kan EEAA A/S som sit eget resultat fremvise ovennævnte faste og i årevis udførte erhvervsmæssige genbrug af emballageaffald fra industri og handel og får kunstigt udbyttet af dette system til at svulme overdrevet op.
To account for this illegal subsidisation, HERRCo now presents as its own output this well-established business which has operated for decades recycling industrial and commercial waste packaging, thereby artificially inflating its system's performance figures.
Mens der således i 2008 blev genbrugt 117 323 t kommunalt emballageaffald gennem EEAA A/S, tilføjes der ulovligt yderligere 268 521 t, der ifølge EEAA A/S er fremkommet af det fast udførte erhvervsmæssige genbrug af emballageaffald fra industri og handel.
Thus, in 2008, while 117 323 tonnes of municipal waste packaging was recycled through the HERRCo system, a further 268 521 tonnes were arbitrarily added, which, according to HERRCo, derived from the well-established business of recycling industrial and commercial waste packaging.
Ud fra ovennævnte bedes Kommissionen oplyse, om den fordømmer ovennævnte ulovlige finansiering af EEAA A/S via private virksomheder, der i årevis har været erhvervsmæssigt aktive i den under alle omstændigheder lukrative genbrugssektor af emballageaffald fra industri og handel, for lønmodtagernes penge, mens det er de lokale myndigheder, der burde støtte genbruget af kommunalt emballageaffald.
In the light of the above, does the Commission condemn HERRCo's illegal financing of private enterprises which have, for decades, pursued the, in any case, profitable business of recycling industrial and commercial waste packaging, with workers' money which should subsidise the recycling of municipal waste packaging by the local authorities?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0008/10
WRITTEN QUESTION E-0008/10
Om: EU's forpligtelser til at mindske sine emissioner efter topmødet i København
Subject: EU commitments on emission reductions following the Copenhagen Conference
Det har i de seneste to år været Kommissionens faste indstilling, at EU gerne vil forpligte sig til at reducere sine emissioner med 30 % inden 2020, hvis der også findes sammenlignelige forpligtelser fra anden side.
The Commission has consistently taken the position over the last two years that the European Union is prepared to commit to a 30 % reduction in its emissions by 2020 if similar commitments are also forthcoming from other quarters.
Ved topmødet i København, men også inden dette, påtog lande som Costa Rica og Norge sig tilsvarende eller større ensidige forpligtelser.
At the Copenhagen conference — and even before — similar as well as greater commitments were undertaken by countries such as Costa Rica and Norway.
I den senere tid har lande som Japan, Rusland, Brasilien, Sydkorea og Kina for første gang accepteret betydelige forpligtelser.
Recently, significant commitments have been given by countries such as Japan, Russia, South Korea and China.
På den anden side vurderer UNFCC selv, at de forskellige landes frivillige forpligtelser højst sandsynligt vil føre til en global temperaturstigning på ca. tre grader Celsius i modsætning til det fælles vedtagne mål om at begrænse stigningen til højst to grader.
Nonetheless, the UNFCCC itself estimates that the voluntary commitments undertaken so far by various countries will in all likelihood result in an increase in global warming of 3 degrees Celsius as opposed to the commonly accepted objective of restricting the increase to a maximum of 2 degrees.
Hvis disse vurderinger viser sig at være rigtige, er jorden truet af et virkelig klimatisk kaos, idet en temperaturstigning på selv to grader vil have endnu voldsommere følger end hidtil vurderet i henhold til de nyeste og mest aktuelle rapporter fra videnskabsmænd i IPCC.
If these estimates are borne out, the planet is under threat of real climate chaos since even the impact of a two-degree increase in temperature will be more intense than hitherto expected, according to the most recent and up-to-date reports by IPCC scientists.
Påtænker den at foreslå støtte til EU's forpligtelser om at reducere sine egne emissioner med 30 % for at bidrage til arbejdet med at afværge klimaændringerne og for at genvinde Europas tidligere førende rolle i dette arbejde? 3.
Will it propose a strengthening of the European Union's commitments to reduce its own emissions by 30 %, as a contribution towards efforts to avert climate change and to re-establish Europe's previous leading role in those efforts?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0009/10
WRITTEN QUESTION E-0009/10
Om: Anvendelse af islamisk sharialov i en region i Grækenland
Subject: Application of Islamic sharia law in a region of Greece
Ligestilling mellem mænd og kvinder over for loven er sikret i såvel de europæiske traktater og lovgivning som i medlemsstaternes nationale grundlove.
The principle of the equality of men and women before the law is enshrined both in European Treaties and legislation and in the national constitutions of Member States.
Undtagelsesvis mener Grækenland, at landet er forpligtet af Lausannetraktaten til i regionen Thrakien at anvende den islamiske sædvaneret sharia og at give religiøse ledere, der fungerer som muftier, dømmende magt.
By way of exception, Greece considers itself bound by the Treaty of Lausanne to apply customary Islamic sharia law to its Muslim citizens in the region of Thrace and to grant judicial authority to religious officials holding the position of mufti.
I sharia er forskelsbehandling mellem mænd og kvinder lovfæstet, og i mange tilfælde giver den mindre rettigheder til børn.
Sharia law institutionalizes inequality between men and women and, in many cases, grants fewer rights to children.
Den anvendes ikke i nogen anden stat i Europa, og heller ikke i de lande, der opstod efter opløsningen af Det Osmanniske Rige, og som stadig har massive muslimske befolkninger, inklusive Tyrkiet, hvor den blev afskaffet i 1926.
It is not applied in any other State in Europe or in those countries that were created out of the ruins of the Ottoman Empire and continue to have a compact Muslim population, including Turkey where it was abolished in 1926.
Intet andet europæisk land tillader, at dets verdslige ret bliver erstattet af nogen som helst religions hellige lov, ej heller tillader det, at der udøves dømmende magt af nogen religiøs leder.
No other European country allows its secular law to be replaced by the sacred law of any religion or allows religious functionaries to exercise judicial authority.
Anerkendte jurister Se omtale i avisen Eleftherotypia, 24. december 2006: http://www.iospress.gr/ios2006/ios20061224.htm og i Vima Ideon af 1. november 2009, artikel af formanden for Dommerforbundet for Xanthi, K. Gounaris: http://www.vimaideon.gr//Article.aspx?d=20091101&nid=13974326&sn=%CE%9A%CE%A5%CE%A1%CE%99%CE%9F%20%CE%A4%CE%95%CE%A5%CE%A7%CE%9F%CE%A3&spid=1478. , http://www.nomikosodigos.info/guide/thessaloniki-bar-association-notifications/286-apofaseis-olomeleias-dikigorikon-syllogon-ellados.html. hævder, at der ikke findes nogen traktatmæssig forpligtelse for Grækenland til at bevare en sådan retsstilling for en del af dets borgere.
Distinguished jurists See reference in Eleftherotypia newspaper of 24.12.06: http://www.iospress.gr/ios2006/ios20061224.htm and To Vyma Ideon of 1.11.09, article by the President of Xanthi Bar Association, Costas Gounaris: http://www.vimaideon.gr//Article.aspx?d=20091101&nid=13974326&sn=%CE%9A%CE%A5%CE%A1%CE%99%CE%9F%20%CE%A4%CE%95%CE%A5%CE%A7%CE%9F%CE%A3&spid=1478 http://www.nomikosodigos.info/guide/thessaloniki-bar-association-notifications/286-apofaseis-olomeleias- dikigorikon-syllogon-ellados.html assert that Greece has no contractual obligation to maintain such a legal system for some of its citizens.
Til fordel herfor taler også såvel den europæiske menneskerettighedskonvention som de internationale menneskerettighedskonventioner inden for rammerne af FN, der påbyder afskaffelse af den anakronistiske sharialov og muftiernes religiøse domstole.
Both the European Convention on Human Rights and the United Nations international conventions on the protection of human rights support this position and require that the anachronism of sharia law and the institution of the mufti as religious judge be abolished.
Anser den indførelsen af sharialov i Thrakien for at være forenelig med europæisk lovgivning? 2.
Does it consider that the imposition of sharia law in Thrace is compatible with European law? 2.
Mener den, at den undtagelsesvise anvendelse af sharialov er påbudt af gældende internationale forpligtelser i det specifikke medlemsland? 3.
Does it consider that the exceptional application of sharia law in required by valid international obligations of the Member State in question? 3.
Hvilke foranstaltninger og initiativer agter den i modsat fald at træffe for at sikre fuldstændig gyldighed af europæisk lovgivning i den specifikke region?
If not, what measures and initiatives does it intend to take to ensure that European law applies fully in the region in question?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0010/10
WRITTEN QUESTION E-0010/10
Om: Situationen for beskyttelse af børn i Rumænien
Subject: The state of child protection in Romania
Inden Rumæniens tiltrædelse af EU garanterede landets regering, at der ville ske væsentlige forbedringer i kvaliteten af børnepasning med statstilskud, hvad angår beskyttelse af fysisk og psykisk handicappede børn samt forældreløse børn i rumænske institutioner.
Prior to Romania’s accession to the European Union, guarantees were made by its government to improve substantially the quality of state-sponsored childcare in terms of protection afforded to physically and mentally disabled children as well as orphans in Romanian institutional care.
I en journalistisk undersøgelse fra BBC Radio 4 har man angiveligt for nylig opdaget, at forholdene i rumænske børnepasningsinstitutioner stadig ligger under europæisk standard tre år efter landets tiltrædelse.
A recent BBC Radio 4 journalistic investigation has allegedly discovered that, nearly three years on after accession, conditions in Romanian childcare institutions are still below European standards.
Der rapporteres ofte om overfyldte institutioner, dårlig hygiejne og en sløv indstilling til terapi og rehabiliteringsbehandling, uagtet institutionernes afstand til hovedstaden, Bukarest.
Reports of overcrowding, poor hygiene maintenance and a lacklustre attitude towards therapy and rehabilitation treatment are commonplace, despite the institutions’ proximity to the capital, Bucharest.
Kan Kommissionen bekræfte, at den overvåger situationen, og at nogle af de midler, der tildeles Rumænien via EU's strukturfonde, anvendes til at forbedre beskyttelsen af børn i landet?
Can the Commission confirm that it is monitoring the situation and that some of the EU structural funds allocated to Romania are being used to improve child protection in that country?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0011/10
WRITTEN QUESTION E-0011/10
Om: Three strikes-forslag indgår i ACTA-forhandlingerne
Subject: Three strikes proposal on the ACTA negotiating table
Der er udtrykt bekymring over rækkevidden af forhandlingerne om en ny handelsaftale om bekæmpelse af piratkopiering (ACTA).
Concern has arisen about the scope of the negotiations on a new trade agreement against counterfeiting (ACTA).
Det fremgår af et lækket notat, at USA gerne ser, at der også indgår foranstaltninger som den såkaldte »three strikes approach«-løsning (også benævnt »graduated response«) for om muligt at kunne håndtere krænkelser af ophavsretten på internettet.
A leaked memorandum indicates that the USA wishes to include such measures as the three strikes approach (or graduated response) in order to tackle any violations of copyright on the Internet.
Det indebærer, at forbrugeres internetabonnement opsiges efter tre advarsler.
This means that consumers' Internet subscriptions would be terminated after three warnings.
Kan Kommissionen bekræfte, at de amerikanske forhandlingspartnere har fremlagt forslag såsom den omhandlede »three strikes approach«-løsning?
Can the Commission confirm that the US negotiating partners have tabled proposals along the lines of the three strikes approach?
Hvilket forhandlingsmandat er Kommissionen udstyret med på dette punkt?
What is the Commission's negotiating mandate in this regard?
Mener Kommissionen, at forslaget er begrænset til håndtering af storstilede kriminelle aktiviteter og ikke krænker borgerlige frihedsrettigheder og dermed ligger inden for forhandlingsområdet?
Does the Commission consider the purpose of this proposal to be restricted to tackling large-scale crime without violating civil liberties, thus falling within the scope of the negotiations?
Mener Kommissionen, at forslaget er foreneligt med den for nylig godkendte nye telekommunikationslovgivning, navnlig artikel 1, ifølge hvilken det sikres, at foranstaltninger vedrørende adgang til eller anvendelse af telekommunikationstjenester og -applikationer er i overensstemmelse med fysiske personers grundlæggende rettigheder og friheder?
Can this proposal be reconciled with the recently adopted new telecoms legislation, particularly Article 1, which guarantees that measures relating to access to or use of telecoms services and applications respect the fundamental rights and freedoms of natural persons?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Karel De Gucht
Answer given by Mr De Gucht on behalf of the Commission
Den endelige handelsaftale vedrørende bekæmpelse af forfalskning (ACTA) bliver resultatet af et kompromis mellem de forskellige deltagere i forhandlingerne.
The final Anti-Counterfeiting Treaty Agreement (ACTA) will be the result of a compromise between the various participants in the negotiations.
Forslag fra parterne i en forhandlingsfase kommer derfor ikke nødvendigvis til at indgå i slutresultatet.
Proposals made by parties at some stage of the negotiations may therefore not necessarily be part of the end-result.
På den baggrund kan Kommissionen imidlertid bekræfte, at der ikke er nogen forslag på ACTA-forhandlingsbordet om indførelse af et obligatorisk »three‑strike«- eller »graduated response«-system.
Against this background the Commission can nevertheless confirm, that there are no proposals on the ACTA negotiation table about the introduction of a compulsory ‘three-strike’ or a ‘graduated response’ system.
Kommissionens egne forhandlingsdirektiver, som blev godkendt af Rådet, er blevet sendt til Europa-Parlamentet i overensstemmelse med og som led i rammeaftalen mellem Kommissionen og Parlamentet.
The Commission's own negotiating directives, which were approved by the Council, have been shared with the European Parliament in accordance with and in the framework Agreement between the Commission and the Parliament.
Kommissionen kan forsikre det ærede medlem om, at EU's holdning til behandling af krænkelser af de intellektuelle ejendomsrettigheder på internettet i forbindelse med ACTA-forhandlingerne vil afspejle gældende EU‑ret, herunder direktivet om elektronisk handel (direktiv 2000/31/EF) og rammebestemmelserne på teleområdet samt revisionen heraf, der blev vedtaget af Rådet og Europa-parlamentet i 2009.
The Commission can assure the Honourable Member that the EU position regarding the treatment of Intellectual Property Right (IPR) infringements on the Internet in the framework of the ACTA negotiations will reflect the European acquis including the directive on electronic commerce (Directive 200/31/EC) and the Telecoms’ Regulatory Framework and its revision adopted by the Council and the European Parliament in 2009.
Kommissionen kan derfor garantere, at det endelige resultat af ACTA-forhandlingerne fuldt ud vil respektere de grundlæggende rettigheder, frihedsrettigheder samt de borgerlige frihedsrettigheder.
The Commission can therefore guarantee that the final outcome of the ACTA will be fully respectful of fundamental rights, freedoms and civil liberties.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0012/10
WRITTEN QUESTION E-0012/10
Om: Lithium og alternativ hertil
Subject: Lithium and alternatives
På samme måde som vi i dag i EU er afhængige af olie til transportsektoren, er der risiko for, at vi i nær fremtid bliver afhængige af lithium til fremstilling af akkumulatorer til elektriske køretøjer.
Just as we in the EU are currently dependent on oil for transport, in the near future we are liable to become dependent on lithium for the production of batteries for electric cars.
Lithium produceres først og fremmest i Latinamerika, Australien og Kina.
Lithium is mainly produced in Latin America, Australia and China.
Er Kommissionen enig i, at vi bør gøre vores yderste for at undgå, at vi bringes i en udsat situation, hvad angår underleverancer af råstoffer til elektriske køretøjer?
Does the Commission agree that we should do everything we can to avoid finding ourselves in a vulnerable position with regard to supplies of raw materials for electric cars?
Kan Kommissionen oplyse, hvilke initiativer den overvejer, navnlig inden for det syvende og ottende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, for på kort og mellemlang sigt at frembringe alternative drivmidler til elektriske køretøjer?
Can the Commission indicate what initiatives it is considering, particularly in connection with the 7th and 8th Framework Programmes of R&D, in order to devise alternatives for the propulsion of electric cars in the short and medium term?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0013/10
WRITTEN QUESTION E-0013/10
Om: Galileo og overvågning af CO 2 -udledningerne
Subject: Galileo and monitoring of carbon dioxide emissions
De europæiske navigationssatellitter, der indgår i Galileoprogrammet, vil, om alt forløber som planlagt, være klar til brug i løbet af 2013.
If everything goes according to plan, the European Galileo navigation satellites will be operational some time in 2013.
Satellitterne vil kunne påvise præcist, hvor der udledes for meget CO 2 .
These satellites will be able to detect with precision where disproportionately large quantities of carbon dioxide are being emitted.
Kan Kommissionen oplyse, hvorledes den agter at anvende disse informationer og integrere dem i den interne klimapolitik samt i EU's internationale handelspolitik?
Can the Commission indicate how it intends to use this information and to incorporate it into internal climate policy and the EU's international trade policy?
Er Kommissionen enig i, bl.a. set i lyset af det skuffende resultat af klimatopmødet i København, at en CO 2 -afgift på varer, der kommer fra områder, som udleder uansvarligt mange drivhusgasser, er et effektivt og forsvarligt politisk instrument?
Does the Commission agree that, inter alia in view of the disappointing outcome of the Copenhagen climate summit, a carbon dioxide levy on products from regions which emit irresponsibly large quantities of greenhouse gases would be an effective and defensible policy instrument?
Er Kommissionen også af den opfattelse, at indtægterne fra en sådan afgift kan udgøre et væsentligt bidrag til klimabistanden til udviklingslandene?
Does the Commission also consider that the revenue from such a levy could make an essential contribution to climate aid to developing countries?
Er Kommissionen parat til på kort sigt at tage dette spørgsmål op i WTO?
Will the Commission place this issue on the agenda of the WTO in the near future?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0014/10
WRITTEN QUESTION E-0014/10
Om: Skadeserstatning ved trafikuheld
Subject: Damages payments following road accidents
Flere bilister har underrettet os om, at der ved behandling af trafikuheld optræder en række problemer.
Various drivers have informed me that considerable problems arise in transactions following road accidents.
Navnlig afregningen af skader mellem forskellige forsikringsselskaber inden for EU er ofte meget langvarig, hvilket indebærer, at ofrene først modtager skadeserstatningen flere måneder senere.
In particular, it often takes a very long time to settle damages claims involving different insurance companies within the EU, so that victims only receive compensation for the damage they have suffered months after the event.
Hvilke initiativer har Kommissionen allerede taget på dette område?
What measures has the Commission already taken in this regard?
Er Kommissionen indstillet på at tage initiativer for bedre at kunne beskytte og sikre ofrenes rettigheder i forbindelse med trafikuheld?
Will the Commission take steps to protect and safeguard the rights of victims of road accidents better?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0015/10
WRITTEN QUESTION E-0015/10
Om: Ergenekonprocessen — del II
Subject: Ergenekon trial — Part II
Sagen åbner mulighed for, at Tyrkiet kan styrke tilliden til retsstaten og til, at de demokratiske institutioner fungerer korrekt.
This case is an opportunity for Turkey to strengthen confidence in the proper functioning of its democratic institutions and the rule of law.
Det er vigtigt, at retssagen om dette spørgsmål fuldt ud respekterer de retlige fremgangsmåder, navnlig retten til et forsvar.
It is important that proceedings in this context fully respect the due process of law, in particular the rights of the defendants.’
Er Kommissionen enig i, at en mere kontant udtalelse ville kunne hjælpe demokratiseringsprocessen i Tyrkiet yderligere?
Does the Commission agree that a more strongly worded statement could assist the democratisation process in Turkey more effectively?
Er Kommissionen, i bekræftende fald, indstillet på at give en mere kontant og konkret besvarelse af forespørgsel E-4992/09 ?
If so, will the Commission give a more strongly worded and more specific answer to Question E‑4992/09?
I tillæg til forespørgsel E-4992/09 : 2.
To supplement Question E‑4992/09: 2.
Har Kommissionen viden om, hvilken holdning de forskellige parter i denne sag indtager?
Does the Commission have any information about the positions of the various parties in this trial?