natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I et forsøg på at løse disse dyrevelfærdsproblemer og i betragtning af, at EU indtil videre er afhængig af importen af makakker, har Kommissionen fremsat forslag om at forbyde brugen af primater fanget i naturen, jf. forslaget til direktiv til erstatning af direktiv 86/609/EØF EFT L 358 af 18.12.1986 . om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål, dog med visse begrænsede undtagelser.
In an attempt to address these welfare problems linked to non-human primates, and the fact that the EU remains dependent on imports of macaques at the present time, the Commission has proposed a ban on the use of wild-caught non-human primates in its proposal of Directive 86/609/EEC OJ L 358, 18.12.1986. on the protection of animals used for experimental and other scientific purposes, subject to restricted exceptions.
I henhold til bilag III i Kommissionens forslag er det kun afkommet af sådanne primater, der er avlet i fangenskab, der må anvendes til forsøg.
It is stated in Annex III of the proposed text that only the offspring of those non-human primates bred in captivity may be used in procedures.
Forslaget indeholder således artsspecifikke overgangsbestemmelser, der tager hensyn til den aktuelle forekomst af dyr, der nedstammer fra primater, der er avlet i fangenskab.
To this end, species specific transitional deadlines are foreseen in the proposal based on the current availability of the second or higher generation captive bred animals.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0640/09
WRITTEN QUESTION E-0640/09
Om: Etablerede virksomheders brug af retssystemet til at fastholde deres dominerende stilling
Subject: Use of legal system by established enterprises to maintain their dominant position
For nye virksomheder kan det ofte være et problem at komme ind på markedet, fordi etablerede virksomheder forsøger at vanskeliggøre deres entre.
It can often be a problem for new enterprises to break into the market because established enterprises try to impede them from doing so.
Dette sker blandt andet ved, at etablerede virksomheder anlægger en lang række retssager mod nye virksomheder.
One way in which this is done is for established enterprises to initiate a long series of legal proceedings against new enterprises.
Disse retssager er, foruden den åbenlyse økonomiske omkostning, også utrolig arbejdstunge.
In addition to the obvious financial cost, such legal proceedings are also extremely burdensome.
Mange nystartede virksomheder knækker derfor nakken ved at skulle fokusere på retssager frem for at koncentrere sig om at udvikle deres virksomhed.
Many new enterprises therefore go under through having to focus on legal cases rather than on developing their business.
Hvilken forskel gør det i konkurrencesager, at en eller flere af de involverede firmaer ikke er hjemmehørende i EU? —
What difference does it make in competition cases if one or more of the firms involved are not based in the EU? —
Reagerer Kommissionen på overtrædelser af de europæiske konkurrenceregler, hvis de i EU hjemmehørende virksomheder overtræder reglerne udenfor EU? —
Does the Commission take action in response to breaches of European competition rules if EU‑based enterprises breach the rules outside the EU? —
Hvor mange sager om overtrædelser af EU-konkurrenceregler fører Kommissionen om året, og hvor mange af disse omhandler helt eller delvist markedsforstyrrelser i lande uden for EU?
How many cases concerning breaches of EU competition rules does the Commission conduct per year and how many of those cases concern, wholly or in part, distortions of the market in countries outside the EU?
Efter EF-traktatens artikel 82 er en eller flere virksomheders misbrug af en dominerende stilling på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf uforenelig med fællesmarkedet og forbudt i den udstrækning, samhandelen mellem medlemsstater herved kan påvirkes.
According to Article 82 of the EC Treaty, any abuse by one or more undertakings of a dominant position within the common market or in a substantial part of it shall be prohibited as incompatible with the common market in so far as it may affect trade between Member States.
Kommissionen er i medfør af EF-traktaten bemyndiget til at anvende disse regler og har til det formål en række beføjelser til at foretage undersøgelser.
The Commission is empowered by the EC Treaty to apply these prohibition rules and enjoys a number of investigative powers to that end.
Den kan også pålægge virksomheder, der overtræder EU's konkurrenceregler, bøder.
It may also impose fines on undertakings that violate EU antitrust rules.
Undersøgelser, der udelukkende har hjemmel i artikel 82, udgør på nuværende tidspunkt en fjerdedel af Kommissionens igangværende sager om overtrædelse af kartel- og monopolreglerne.
Investigations based exclusively on Article 82 currently make up one quarter of the Commission's ongoing anti-trust cases.
Hvis der ses på sager, der både vedrører artikel 81, i henhold til hvilken konkurrenceskadelige aftaler er forbudt, og artikel 82, vedrører mellem en tredjedel og halvdelen af Kommissionens nyere sager artikel 82.
Taking into account cases involving both Article 81 — which prohibits anti-competitive agreements — and Article 82, between one third and one half of the Commission's recent cases involve Article 82.
Det ærede medlem har ret i, at en måde, hvorpå dominerende virksomheder kan forhindre, at deres konkurrenter kommer ind på markedet eller ekspanderer, navnlig ved at øge deres omkostninger, er ved at anlægge retssager.
The Honourable Member is right that one way in which dominant undertakings may inhibit entry or expansion on the market of its competitors, notably by raising their costs, is to initiate legal proceedings.
Retssager, der, uanset om de er begrundede eller ej, anlægges udelukkende med det formål at chikanere konkurrenter (dette benævnes også »unødig trætte«), kan under visse forhold anses for at udgøre misbrug af en dominerende stilling.
Legal action which is brought, regardless of its merits, solely to harass competitors (also referred to as ‘vexatious litigation’) can in certain circumstances be considered as an abuse of dominant position.
Hvorvidt der er tale om misbrug, afhænger af de særlige fakta og forhold i forbindelse med den sag, der undersøges.
Whether it constitutes an abuse depends on the facts and circumstances specific to the case being investigated.
Kommissionen har ikke taget nogen generelle initiativer for at forhindre, at virksomheder med en dominerende stilling bruger retssystemet til at begrænse konkurrencen, og den har heller ikke taget nogen generelle initiativer i forbindelse med andre former for muligt misbrug af artikel 82, såsom bundling eller underbudspriser.
The Commission has not taken any general, across-the-broad initiatives to prevent legal systems from being used by dominant firms to restrict competition, just like it has not taken such general initiatives in relation to other forms of possible abuses of Article 82 such as tying or predatory pricing.
Kommissionen træffer beslutninger, som, hvis de appelleres til EF-Domstolen eller Retten i Første Instans, kan omstødes eller stadfæstes.
The Commission acts by taking forward cases which, if appealed to the European Courts, can be overturned or upheld.
I sidstnævnte tilfælde fører de til en retspraksis, der (mere detaljeret end traktatens bestemmelser) sender et signal til virksomheder med en dominerende stilling om, hvilke handlinger der anses for ulovlige efter artikel 82.
In the latter case they result in case law that signals to dominant undertakings (in more detail than the Treaty provisions) what actions will be considered illegal under Article 82.
Kommissionen har undersøgt påstande om unødig trætte Se navnlig Førsteinstansrettens dom af 17. juli 1998 i sag ITT Promedia NV mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Samling af Afgørelser fra Domstolen og Retten i Første Instans 1998 II, s. 2937.
The Commission has investigated instances of alleged vexatious litigation See in particular the Judgment of the Court of First Instance (CFI) of 17 July 1998, ITT Promedia NV v Commission of the European Communities, European Court reports 1998 Page II‑02937.
I denne dom fastslog Førsteinstansretten, at da adgangen til domstolene er en grundlæggende rettighed og et almindeligt retsprincip, der skal tjene til at opretholde respekten for loven, er det kun under helt ekstraordinære omstændigheder, at iværksættelse af et søgsmål kan udgøre et misbrug af dominerende stilling i traktatens artikel 82's forstand.
In this Judgment the CFI stated that access to the Court is a fundamental right and a general principle ensuring the rule of law, it is only in wholly exceptional circumstances that the fact that legal proceedings are brought is capable of constituting an abuse of a dominant position within the meaning of Article 82 of the EC Treaty.
Denne dom fulgte i kølvandet på en appel af en kommissionsbeslutning, hvori der blev fastlagt to kumulative kriterier for at afgøre, i hvilke tilfælde iværksættelse af et søgsmål udgør misbrug, nemlig for det første, at søgsmålet ikke med rimelighed kan antages at tjene til at gøre virksomhedens rettigheder gældende, og for det andet, at søgsmålet kun kan tjene til at chikanere modparten og er udtænkt som led i en plan, der har til formål at eliminere konkurrencen.
This Judgment followed an appeal against a Decision of the Commission which laid down two cumulative criteria for determining in which cases bringing such legal proceedings would constitute an abuse: first, the legal action cannot reasonably be considered as an attempt to establish the rights of the undertaking concerned, and can therefore only serve to harass the competitor; and, second, the legal action must be conceived in the framework of a plan whose goal is to eliminate competition.
Med henblik på anvendelsen af EF-traktatens artikel 82 gør det ingen forskel, hvorvidt den berørte virksomhed har sæde i eller uden for EU, hvis misbruget begrænser konkurrencen på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf, og så længe det kan påvirke samhandlen mellem medlemsstaterne.
For the purposes of applying Article 82 of the EC Treaty, it does not make any difference whether the undertaking concerned is based in the EU or outside the EU if the abuse restricts competition within the common market or in a substantial part of it and as long as it may affect trade between Member States.
Kommissionen får derved mulighed for at gribe ind, når virksomheder, der har sæde uden for EU, misbruger deres dominerende stilling på fællesmarkedet, hvilket tydeligt fremgår af f.eks. Kommissionens beslutning fra 2004 mod Microsoft, som Domstolen stadfæstede i september 2007.
This allows the Commission to take action against abuses committed by undertakings based outside the EU, as it is clear for example from the Commission's 2004 Decision against Microsoft, which was upheld by the Court in September 2007.
Modsat har Kommissionen ikke beføjelse til at gribe ind over for virksomheder, der misbruger deres dominerende stilling uden for EU, for så vidt som dette misbrug ikke påvirker konkurrencen på fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf og ikke påvirker samhandlen mellem medlemsstaterne.
Conversely, the Commission does not have jurisdiction over abuses of dominant companies outside the EU in so far as these abuses do not affect competition within the common market or a substantial part of it and do not affect trade between Member States.
Kommissionen samarbejder imidlertid i vid udstrækning med tredjelandes nationale konkurrencemyndigheder med henblik på at skabe og anvende retsforskrifter, der forhindrer misbrug af en dominerende stilling.
However, the Commission cooperates extensively with national competition authorities of third countries with a view to them creating and applying a legal framework preventing abuses of dominant position.
Det har navnlig til formål at gøre det muligt for virksomheder med sæde i EU at konkurrere med lokale virksomheder på fair vilkår, men det medfører også, at virksomheder med sæde i EU, der har en dominerende stilling på markeder uden for EU, vil være omfattet af de regler om misbrug af dominerende stilling, der finder anvendelse i de berørte tredjelande.
This is notably aimed at allowing EU companies to be able to compete on the merits with local incumbents, but also entails that EU companies that have a dominant position on non‑EU markets will be subject to the rules on abuse of dominant position applicable in the third countries concerned.
Yderligere oplysninger (på årsbasis) om de kartel‑ og monopolsager, Kommissionen har behandlet siden 1999, kan ses på: http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/index.html.
More information (given on a yearly basis) on the antitrust cases handled by the Commission since 1999 can be found at: http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/index.html
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0641/09
WRITTEN QUESTION E-0641/09
af Daniel Caspary (PPE-DE) , Herbert Reul (PPE-DE) og Markus Pieper (PPE-DE)
by Daniel Caspary (PPE‑DE) , Herbert Reul (PPE‑DE) and Markus Pieper (PPE‑DE)
Om: Rigtigheden af antagelser om en reduktion i issmeltningen på polerne
Subject: Correctness of assumptions regarding a decline in the melting of polar ice
En artikel i Focus af 12. januar 2009 gør opmærksom på en reduktion i issmeltningen på polerne.
An article of 12 January 2009 published in Focus reports a decline in the melting of polar ice.
I den forbindelse citerer tidsskriftet forskningscentret for arktisk klima ved universitetet i Illinois, som ved hjælp af satellitobservationer af polarområdet har registreret den hurtigste stigning i isen, siden man påbegyndte målingerne.
The journal quotes the Arctic Climate Research Center of the University of Illinois, which, with the help of satellite observation of the polar region, has recorded the biggest increase in ice since measurements began.
Således ligner den globale situation igen situationen i 1979.
According to the research, the worldwide situation is again the same as in 1979.
Hvordan vurderer Kommissionen disse resultater?
How does the Commission view these results?
Hvilke konklusioner med hensyn til aktiviteter fra Kommissionens side kan der drages på baggrund af disse resultater?
What conclusions with regard to activities on the part of the Commission may be drawn from these results?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0642/09
WRITTEN QUESTION E-0642/09
Om: Sprog på formandskabets internetsider
Subject: Languages used on Council presidency website
Er Rådet bekendt med Europa-Parlamentets beslutning ( P6_TA(2008)0555 ) af 20. november 2008, og hvilke overvejelser gør man sig med henblik på at drage passende konklusioner for det nuværende og de fremtidige formandskabers internetsider?
Is the Council aware of Parliament's resolution of 20 November 2008 ( P6_TA(2008)0555 ), and what considerations are being discussed in order to draw suitable conclusions for the presentation of the Internet websites of the current and future Council presidencies?
Hvilke overvejelser fra det kommende svenske formandskabs side omkring dette spørgsmål er Rådet bekendt med?
Of what considerations on the part of the forthcoming Swedish presidency in this connection is the Council aware?
Det ærede parlamentsmedlem gøres opmærksom på, at websteder, der drives af den medlemsstat, der varetager formandskabet for Rådet, oprettes, finansieres og forvaltes på denne medlemsstats ansvar.
The Honourable Member is informed that websites run by the Member State holding the Council Presidency are set up, financed and managed under the responsibility of that Member State.
Rådet har ikke noget ansvar for formandskabets websteder, herunder valget af de sprog, der anvendes på disse, hvilket er helt op til den medlemsstat, der varetager formandskabet.
The Council does not bear any responsibility for Presidency websites, including the choice of the language regime applied on those websites, which is a matter for the Member State holding the Presidency.
Den 26. januar 2009 blev Rådets medlemmer orienteret om Europa-Parlamentets beslutning af 20. november 2008 om ombudsmandens særlige rapport i klagesag 1487/2005/GG.
On 26 January 2009 the members of the Council were informed of the European Parliament resolution of 20 November 2008 relating to the Ombudsman's special report in complaint 1487/2005/GG.
Af ovennævnte grunde er Rådet imidlertid ikke i stand til på anden vis at følge op på Europa-Parlamentets beslutning.
Nevertheless, for the reasons mentioned above, the Council is not in a position to follow up on the European Parliament's resolution in any other way.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0643/09
WRITTEN QUESTION E-0643/09
Om: Erhvervsuddannelsesprogrammer til arbejdsløse
Subject: Professional training programmes for the unemployed
Lissabonstrategien gør det til en politisk prioritet for EU at sikre retten til arbejde uden udstødelse i et udviklingssamfund.
The ‘Lisbon Strategy’ sets the European Union the political priority of safeguarding jobs as a basis for a society geared to development from which no-one is excluded.
I Grækenland har man inden for rammerne af det oprationelle sektorprogram »beskæftigelse og erhvervsuddannelse« og den nationale handlingsplan om beskæftigelse finansieret projekter til styrkelse af de respektive strukturer og til bekæmpelse af arbejdsløsheden.
In Greece the ‘Employment and Vocational Training’ Sectoral Operational Programme and the National Action Plan for Employment have funded projects to strengthen the relevant infrastructures and address unemployment.
Blandt andet iværksættes der aktioner med det formål, at langtidsarbejdsløse eller arbejdsløse fra svage socialgrupper skal opnå erhvervserfaring, så de bedre er i stand til at tilpasse sig arbejdsmarkedets behov og krav.
For example, measures are being taken targeting either the long-term unemployed or unemployed persons from vulnerable social groups to help them obtain professional experience so that they can adjust more easily to the needs and demands of the labour market.
Men den månedlange varighed af disse programmer, den meget lave løn til deres deltagere, den fuldstændige mangel på forsikringsmæssige og arbejdsmæssige rettigheder til dem, og deres, for størstepartens vedkommende, ønske om at få stillinger i den bredere offentlige sektor, er beviser på, at programmerne ikke virker ordentligt.
However, there are signs that these measures are working properly: in particular the fact that these programmes last for many months, the very low wages paid to participants, the complete absence of social security and labour rights for participants and the fact that most of them find positions in the broader public sector.
Findes der nogen statistisk vurdering af disse programmers effektivitet i forhold til de forventede mål, dvs. om de arbejdsløses stabilisering på arbejdsmarkedet?
Does any statistical survey exist concerning the effectiveness of these programmes compared to the desired objectives, namely to integrate unemployed persons in the labour market in a stable manner?
Har Kommissionen kendskab til programmernes forskellige kvalitative elementer, såsom fællesskabsudgifterne og de nationale udgifter til dem, kriterierne for valget af dem, antallet af personer, der deltager i dem mere end en gang eller sågar i sammenhængende tidsrum for at opnå færdigheder til den samme stilling og især inden for den offentlige sektor?
Is the Commission aware of various qualitative data relating to these programmes, for example, the amount of Community and national spending on them, the number of persons who have benefited, selection criteria, the number of persons participating in more than once, notably for continuous periods of time in the same job, particularly in the public sector?
Hvilke arbejdsmæssige og forsikringsmæssige rettigheder skal deltagerne i disse programmer have?
Which labour and social security rights do participants in these programmes enjoy?
På hvilken måde skal man registrere deltagerne i sådanne programmer i arbejdsløshedsstatistikkerne, så man ikke drager fejlagtige konklusioner af at læse dem?
How should unemployment statistics treat participants in such programmes so as to ensure that false conclusions cannot be drawn from these statistics?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0645/09
WRITTEN QUESTION E-0645/09
Om: Gråzone i arbejdsforholdene ved outsourcing af entrepriser
Subject: The grey area of labour relations and out-sourcing
Sidste december lagde det barske angreb på den bulgarske fagforeningskvinde K. Kouneva, der var generalsekretær i en primær fagforening, pludselig de uacceptable forhold for dagen, der gælder for en stor del af lønarbejderne i Grækenland.
Last December the acid attack against the Bulgarian trade unionist K. Kuneva, General Secretary of an important trade union body, brutally exposed the unacceptable conditions in which a large proportion of workers in Greece are living.
Den ulovlige fleksibilitet, der udviklede sig længe inden finanskrisens udbrud, karakteriserer mange af de 80 entreprisevirksomheder, der arbejder inden for rengøring af store offentlige og private bygninger.
The cavalier attitude to labour legislation which developed long before the financial crisis broke is a feature of a fair number of the 80 contracting firms engaged in cleaning large public and private buildings.
På dette område, der beskæftiger ti tusinder af lønarbejder, hovedsageligt kvinder og immigranter, er frygten for at gøre krav på selv de mindste arbejdsmæssige rettigheder og den daglige usikkerhed mere reglen end undtagelsen.
Tens of thousands of workers — mostly women and immigrants — work in this sector, and they are afraid to claim even their basic workers' rights and face uncertainty every day.
I forbindelse med arbejdsforholdene ved entrepriseudflytning (outsourcing) ser man — med de offentlige virksomheders accept — en gråzone om udbytning, hvilket overhovedet ikke passer sammen med modellen for et socialt Europa, men fører tankerne hen på arbejdsforhold, der ellers kun findes i lande med overdreven undergrundsøkonomi.
A grey area of over-exploitation in labour relations in outsourcing firms is developing, and public enterprises are turning a blind eye; what we see here has nothing to do with the model of a social Europe and is reminiscent of labour relations found only in countries with a bloated parallel economy.
Et betragteligt ansvar for denne situation bæres af de offentlige virksomheder, der outsourcer bestemte jobfunktioner ud fra devisen om »lave omkostninger«, der som oftest ikke medregner de arbejdsmæssige omkostninger eller beskyttelsen af kollektivaftalerne.
Public enterprises bear a considerable share of the responsibility for this situation since they award some public contracts on the criterion of ‘low cost’, frequently taking no account of labour costs or collective bargaining agreements.
Manglende betaling for overarbejde, månedslange forsinkelser på lønudbetalinger, forbud mod fagforeningsfrihed og intimidering for at undgå, at ulovlighederne bliver meldt til Arbejdstilsynets kontrollører, er blot nogle af de karakteristiske sider ved de arbejdsforhold, der er fremherskende på dette område.
Labour relations in this sector are dominated by a number of features: unpaid overtime, month-long delays in the payment of wages, a ban on trade union freedoms, intimidation so that no complaints are made to labour inspectors about irregularities, etc.
Tilsvarende forhold med reel gidseltagning oplever også tusindvis af andre lønarbejdere i de virksomheder, der udlejer personale, i deres arbejdskontrakter eller under dække af fællesskabsprogrammer, samt i entrepriser, der arbejder inden for den bredere byggesektor.
Thousands of other workers in temporary employment agencies, with work contracts or covered by Community programmes and workers employed in out-sourcing in the broader public works sector are virtual hostages to similar conditions.
Er den orienteret om de tilstande, der hersker i Grækenland på entreprenør-, overentreprenør- og lønarbejderudlejningsområdet inden for servicefagene og i særdeleshed inden for rengøringsområdet? 2.
Is it aware of the situation in Greece for contract workers, sub-contracted workers and workers from temporary employment agencies in the services sectors, in particular in the cleaning industry? 2.