natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På grundlag af den udbudte tjenestes tværnationale karakter, risikoen for tilsidesættelse af de europæiske borgeres privatliv og obskurantismen i forbindelse med beskyttelsen af de indsamlede datas fortrolighed, hvad er så Kommissionens holdning til og reaktion på udviklingen af denne form for private tjenester med fri adgang?
Given the transnational character of the service proposed, the risk of the privacy of the European public being violated and obscurantism as regards protecting the confidentiality of the data collected, what is the Commission’s attitude and reaction to the development of this type of freely‑accessible private service?
Hvilke garantier har de europæiske borgere for, at deres privatlivs fred beskyttes?
What guarantees do the European public have as concerns the protection of their private lives?
I Googles tilfælde, hvilken kontrol udøves der så på europæisk plan for effektivt at sikre denne ret til privatlivets fred?
In the case of Google, what checks are performed at European level effectively to uphold that right to privacy?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5265/2010
Question for written answer E-5265/2010
Kinas Folkebank har meddelt, at reglerne for kursudsving på yuan lempes.
The People’s Bank of China has just announced that flexibility is to be injected into the rules on fluctuations in the yuan.
Det står klart, at valutaen nu må svinge dagligt i et interval på plus/minus 0,5 % i forhold til referencekursen.
It is clear that the currency will now be allowed to fluctuate daily by 0.5 % above and below the reference rate.
Desuden refererer det nye vekselsystem nu til en valutakurv og ikke længere kun til dollaren.
Furthermore, the new exchange system will henceforth relate to a basket of currencies and not just to the dollar.
EU er blevet Kinas største handelspartner foran USA, og svækkelsen af euroen er ikke uden konsekvenser for Peking og kunne være forklaringen på dette skridt.
The European Union has overtaken the United States as China’s leading trade partner: The decline in the single currency is not without consequences for Peking, and could explain these developments.
Nu hvor Kina taler om at genindføre fleksibilitet, ville jeg bede Kommissionen oplyse, hvilke virkninger sådanne ændringer i den kinesiske valutapolitik efter Kommissionens opfattelse vil have for EU?
With China talking about re-establishing flexibility, how does the Commission assess the impact on the Community’s situation of these changes in Chinese monetary policy?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5266/2010
Question for written answer E-5266/2010
Om: Retningslinjerne for fordeling af de nye medlemmer af Europa-Parlamentet
Subject: Arrangements for allocating the new seats at the European Parliament
Blandt de mange fremskridt, som Lissabontraktaten medfører, er en forøgelse af antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet med 18 nye medlemmer.
One of the many advances of the Treaty of Lisbon is to increase the number of Members of the European Parliament by adding 18 new Members.
Der skal efter planen inden længe afholdes et møde mellem stats- og regeringscheferne for at fastlægge fordelingen af disse nye sæder mellem medlemsstaterne.
An intergovernmental meeting is scheduled to be held soon to decide on the allocation of the new seats among the Member States.
Hvilke henstillinger vil Kommissionens fremsætte vedrørende den nye fordeling af pladserne mellem medlemsstaterne?
What are the European Commission’s recommendations concerning the new allocation of seats among the Member States?
Hvordan skal disse nye medlemmer af Europa-Parlamentet vælges i de enkelte lande?
How should the new Members of the European Parliament be chosen within each Member State?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5267/2010
Question for written answer E-5267/2010
Om: Uddannelse af europæiske ledere
Subject: Training of European managerial staff
Selv om Lissabontraktaten udvider EU's institutionnelle ramme, bl.a. med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, som skal omfatte 4000‑8000 tjenestemænd, er debatten om europæiske lederes uddannelse stadig aktuel.
With the Treaty of Lisbon expanding the EU’s institutional horizons, not least with the introduction of the European External Action Service, which plans to comprise between 4 000 and 8 000 officials, the debate on the training of European managerial staff is still on‑going.
Det kunne for at give dette diplomatiske korps bedre sammenhæng være hensigtsmæssigt at tilrettelægge en god uddannelse i europæiske fag.
It could be very useful, in order to lend more substance to this diplomatic corps, to organise solid training in European topics.
En række højere læreanstalter har derfor i Frankrig inden for statsvidenskab eller på École nationale d'administration allerede udviklet europæiske uddannelsesforløb med en hel del europæiske studerende, som giver bemærkelsesværdige resultater på arbejdsmarkedet.
Several leading universities, following the lead set, in France, by the Institut d’Études Politiques and the École Nationale, have already developed European training cycles, which are followed by a fair proportion of European students and are giving remarkable results on the employment market.
Hvad er Kommissionens holdning til at oprette en egentlig skole for det europæiske diplomati?
What is the European Commission’s position on creating a genuine school of European diplomacy?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5268/2010
Question for written answer E-5268/2010
Om: Arbejdsområdet for tjenesten for EU's optræden udadtil
Subject: Scope of the European External Action Service
Sammen med indførelsen af et fast formandskab for Det Europæiske Råd og den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik er oprettelsen af tjenesten for EU's optræden udadtil en stor nyskabelse i Lissabontraktaten, som Catherine Ashton anser for at være sin førsteprioritet.
Along with the introduction of the permanent presidency of the European Council and of the post of High Representative for Foreign Affairs and Security Policy, one of the major innovations of the Lisbon Treaty, and one which Lady Catherine Ashton views as her top priority, is that of creating the European External Action Service.
Blandt de udfordringer, som denne »fælles diplomatiske tjeneste« står over for, drøftes spørgsmålet om tjenestens arbejdsområde fortsat.
The scope of the ‘joint diplomatic service’, which is one of the issues underlying that service, is still under discussion.
Frankrig ønsker således, at denne tjeneste skal have til opgave at overvåge den strategiske planlægning af de forskellige finansielle instrumenter som f.eks. Den Europæiske Udviklingsfond.
France would like to see the service being tasked with supervising the strategic programming of various financial instruments, such as the European Development Fund.
Dette ønske sigter først og fremmest mod at styrke den store rolle, som tjenesten for EU's optræden udadtil bør spille inden for de tre europæiske institutioner.
That approach centres above all on strengthening the major role the European External Action Service has to play within the European institutional triangle.
Hvordan forholder Det Europæiske Råd sig til denne problematik omkring arbejdsområdet for tjenesten for EU's optræden udadtil?
What is the Council’s position on the issue of the scope of the European External Action Service?
Skriftlige forespørgsler : E-5268/10 , E-6114/10
Written questions : E-5268/10 , E-6114/10
Denne afgørelse omhandler i detaljer omfanget af EU-Udenrigstjenesten, herunder dens deltagelse i programmeringen af udviklingsbistand.
This decision sets out in detail the scope of the EEAS, including its involvement in the programming of development aid.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5269/2010
Question for written answer E-5269/2010
Om: Fasthed i forbindelse med Tyrkiets kandidatur
Subject: Firmness over Turkey's candidacy
Tyrkiet blev officielt anerkendt som kandidatland den 10. december 1999 på det europæiske topmøde i Helsinki, idet det har været et associeret land siden 1963.
Turkey was officially recognised as being a candidate for EU membership at the Helsinki European Summit on 10 December 1999, having been an associate country since 1963.
Siden har Tyrkiet ventet på, at der indledes faktiske forhandlinger om landets tiltrædelse.
Since then, Turkey has been awaiting the actual implementation of negotiations on its membership.
Talrige faktorer såsom landets geografiske beliggenhed gør det dog ikke muligt at integrere Tyrkiet i det europæiske område.
However, numerous factors, such as its geographical position, prevent Turkey integrating into the European Community area.
Rent funktionelt kan Europa ikke, for dets institutioner er ikke i stand til at optage et så stort land uden at forvanske ånden bag institutionerne og deres funktionsmåde.
Functionally speaking, this is impossible for Europe, as its institutions cannot accommodate such a large country without a complete change in the spirit and dynamics of its institutions.
Tyrkiet er det første af de 13 lande, der venter på at blive optaget i EU.
Turkey is first on the list of 13 countries waiting to join the EU.
Dets første ansøgning blev fremsendt i 1963, og den blev først formel efter tilbagevenden til demokratiet i 1987.
Its initial application for membership was submitted in 1963, and was only formalised after the return of democracy to that country in 1987.
I over et halvt århundrede har EU aldrig udvist fasthed med hensyn til dets tiltrædelsesprincipper og med hensyn til den afvisning, som de tyrkiske anmodninger om fuldstændig optagelse i EU burde mødes med.
The European Union has never, in the course of over half a century, shown any firmness over the principles governing membership, or refusal thereof, that should have met Turkey’s requests for full EU membership.
Hvorfor har Rådet for Den Europæiske Union aldrig foretaget denne tydeliggørelse af forholdet mellem EU og Tyrkiet, der er så vigtig for de europæiske folk og for det tyrkiske folk?
Why has the Council of the European Union never made the effort to clarify relations between the EU and Turkey, which is crucial for the peoples of the EU and Turkey alike?
Frem for at lade disse uudholdelige forhandlinger, der har været blokeret i over et halvt århundrede, vare ved, hvorfor så ikke udarbejde en særlig og bæredygtig status med styrket samarbejde for Tyrkiet?
Why, rather than prolonging these negotiations unacceptably, when they have been at deadlock for half a century, is a status of special and lasting enhanced cooperation with Turkey not being developed?
EU's udvidelsespolitik bygger på Det Europæiske Råds konklusioner fra 2006, den nye konsensus om udvidelsen, en række konklusioner af Rådet, senest af 8. december 2009, og tiltrædelsespartnerskabet, der blev revideret af Rådet i februar 2008, og som også underbygges af en væsentlig finansiel støtte.
The enlargement policy of the EU is governed by the European Council conclusions of 2006, the renewed consensus on enlargement, and by successive Council conclusions, lastly those of 8 December 2009, and the Accession Partnership, revised by the Council in February 2008, which is also supported by substantial financial assistance.
En sammenhængende gennemførelse af den nye konsensus om udvidelsen, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd i 2006, og som bygger på konsolidering af forpligtelser, retfærdig og streng konditionalitet, bedre kommunikation og EU's evne til at optage nye medlemmer, udgør stadig grundlaget for EU's indsats i alle faser af udvidelsesprocessen, idet hvert land vurderes ud fra sine egne forudsætninger.
Coherent implementation of the renewed consensus on enlargement, as adopted by the European Council in 2006, which is based on consolidation of commitments, fair and rigorous conditionality, better communication and the EU’s capacity to integrate new members, continues to form the basis for EU action at all stages of the enlargement process, with each country being assessed on its own merits.
EU overholder sine forpligtelser i forhold til de lande, der er involveret i udvidelsesprocessen.
The EU is keeping its commitments towards the countries involved in the enlargement process.
Siden der i 2005 blev indledt forhandlinger med Tyrkiet, er der blevet åbnet tretten kapitler, hvoraf et er blevet foreløbigt lukket.
Since the opening of negotiations with Turkey in 2005, thirteen chapters have been opened, of which one has been provisionally closed.
Som fastsat i forhandlingsrammen er forhandlingerne baseret på Tyrkiets egne resultater, og det er Tyrkiets fremskridt med opfyldelsen af medlemskabskravene, der er bestemmende for, hvor hurtigt det går, og Rådet følger situationen løbende.
As enshrined in the Negotiating Framework, the negotiations are based on Turkey's own merits and the pace depends on Turkey's progress in meeting the requirements for membership, and the Council keeps the situation under regular review.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5270/2010
Question for written answer E-5270/2010
Om: Fordeling af personalet i tjenesten for EU's optræden udadtil
Subject: Allocation of European External Action Service staff
Europas udviskning har foranlediget det til ikke at deltage i store internationale aftaler og gjort det ude af stand til at påvirke bilæggelsen af større konflikter.
Europe’s self‑effacing manner has seen it sidelined from major international ententes and unable to exert any influence in resolving major conflicts.
Det er derfor, der findes en tjeneste for EU's optræden udadtil, altså er en koordineret udenrigspolitik et vigtigt krav.
That is why a European External Action Service, and hence a coordinated foreign policy, is a must.
Desuden ville EU vinde ved, at de bedste diplomatiske tjenester på europæisk plan, navnlig Frankrig, der har det næststørste diplomatiske netværk i verden, og Tyskland bliver tilstrækkeligt repræsenteret i denne tjeneste på alle niveauer, og at fransk sikres som arbejds- og kommunikationssprog.
Furthermore, the EU would gain from Europe’s leading diplomatic powers, including France (which has the second largest diplomatic network in the world) and Germany, being sufficiently represented at all levels within that service, and from French being guaranteed its place as a working language and a language of communication.
Hvordan og ifølge hvilke kriterier agter Kommissionen at fordele personalet og fastsætte metoden til udpegning af medlemmer af den fremtidige tjeneste for EU's optræden udadtil?
How, then, and on the basis of what criteria, does the European Commission intend to allocate the staff of the future European External Action Service and to define how they are to be appointed?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5271/2010
Question for written answer E-5271/2010
Om: Islands tiltrædelse af EU
Subject: Accession of Iceland to the European Union
Island indgav i juli 2009 en ansøgning om medlemskab af EU og af euroområdet.
Iceland filed an application for membership of the European Union and the euro area in July 2009.
Som medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde er Island allerede integreret i det indre marked og i Schengenområdet.
As a member of the European Economic Area, Iceland forms part of the common market and the Schengen area.
Kommissionen forsikrede i februar 2010 om, at den støtter indledningen af forhandlinger om Islands tiltrædelse af Unionen.
The Commission asserted in February 2010 that it supported the opening of negotiations on Iceland’s membership of the EU.
Den 17. juni i år indrømmede Unionen Island officiel status af kandidatland.
On 17 June, the EU granted Iceland official candidate status.
Den islandske regering forventer, at Island tiltræder EU i 2012 efter en folkeafstemning.
The Icelandic Government envisages joining the bloc by 2012, following a referendum.
Islændingene ser dog ud til at vende sig fra EU.
However, Icelanders seem to be turning their backs on the European Union.
En MMS-undersøgelse offentliggjort den 14. juni i år afslørede således, at næsten 57,6 % af de adspurgte islændinge ønskede, at deres lands ansøgning til EU trækkes tilbage, mens 24,3 % ønsker, at den opretholdes.
A survey by MMR published on 14 June reveals that almost 56.7 % of the Icelanders surveyed wanted their country to withdraw its EU application, compared to 24.3 % who wanted it retained.
Det afspejler den tendens, der allerede fremgik af Capacent Gallup-undersøgelsen af 5. marts i år, ifølge hvilken 69 % af de adspurgte var imod optagelse, hvis folkeafstemningen var blevet afholdt på det tidspunkt.
This echoes the trend already evident in the Capacent Gallup poll of 5 March, which showed that 69 % of those surveyed would have voted against membership if the referendum had been held at that point.
På baggrund af denne mistillid hvad agter Kommissionen så at gøre for at berolige og overbevise det islandske folk om de talrige fordele ved Islands optagelse i EU?
Amid this climate of mistrust, what action does the Commission intend to take to reassure and convince the people of Iceland of the many advantages there are to Iceland joining the EU?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5272/2010
Question for written answer E-5272/2010
Om: Norges tiltrædelse af EU
Subject: Accession of Norway to the EU
Selv om forhandlingerne var hårde for de central- og østeuropæiske lande, fik Norge to gange afslag på sin ansøgning i 1962 og 1967.
While accession negotiations may have been difficult for the Central and Eastern European countries, Norway had its application rejected twice, in 1962 and 1967.
Dernæst blev den norske regering underkendt to gange ved folkeafstemningerne i 1972 og 1994 om Norges optagelse i EU.
The Norwegian Government was then twice denied in referendums on Norway’s accession to the Union, in 1972 and 1994.
Norge har derefter udviklet sig til den mellemstilling, landet har i dag som næsten EU‑medlemsstat.
Norway thus moved to the intermediate position it now occupies, which is one of a quasi EU Member State.
Det deltager rent faktisk i det indre marked, Schengenaftalerne og visse dele af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, samtidig med at det ikke er medlem af EU.
It participates in the single market, the Schengen Agreement and some facets of the common foreign and security policy (CFSP), without being a member of the European Union.
Man kan således sige, at forbindelserne mellem Bruxelles og Oslo er præget af gensidig tøven, selv om de to partnere altid har ment, at de var vigtige.
One might then say that relations between Brussels and Oslo are characterised by hesitancy on both sides, when the two partners have always considered them to be crucial.
EU har på sin side altid anerkendt Norges vigtige rolle i den europæiske energiforsyning, dets funktion som bro til Washington samt dets betydning som »humanitær gigant«.
The European Union, for its part, has always acknowledged that the Kingdom of Norway plays a major role in supplying the continent with energy, acts as a bridge to Washington and enjoys the standing of a ‘humanitarian giant’.
Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at overbevise nordmændene og få Norge til at arbejde i retning af en større europæisk integration?
Can the Commission therefore say how it proposes to win over the Norwegians and entice Norway to become more closely integrated into the European Union?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5274/2010
Question for written answer E-5274/2010
Om: Interoperabilitet og standardisering i forbindelse med Apples produkter og software
Subject: Interoperability and standardisation of Apple products and software
Selskabet Apple har netop sendt den seneste version af sin iPhone og den første udgave af tabletcomputeren Ipad ud på EU‑markedet, men det er beklageligt, at det multinationale selskab stadig nægter at fremme produkternes og softwarens interoperabilitet og standardisering.
At a time when Apple has just released the latest version of its iPhone and the first version of its Ipad tablet PC on the Community market, it is to be regretted that this multinational company still refuses to further its products’ interoperability and standardisation.
Efter Frankrig er det nu Storbritannien, Danmark, Norge og Sverige, der protesterer imod Apple og selskabets monopol på musikmarkedet.
First France, and now Great Britain, Denmark, Norway and Sweden have stood up against Apple and its monopoly on the music market.
Parret iPod/iTunes har allerede bevist, at det var brugernes favorit, og successen på dette område kan mærkes.
The iPod/iTunes tandem has already proved itself to be the users’ favourite, and its success in this field has been telling.
Storbritannien havde allerede udtrykt ønske om, at Apple skulle respektere en regel om interoperabilitet hos de andre fabrikanter ved at give dem ret til at anvende Apples DRM-teknologi, som beskytter selskabets musik.
Great Britain had already expressed wishes that Apple should adhere to a degree of interoperability with other constructors by granting them the right to use the DRM technology that protects its music.
Danmark, Norge og Sverige fulgte hurtigt trop, idet sidstnævnte slog fast, at de beskyttelsesforanstaltninger, Apple anvender i Skandinavien, er ulovlige.
Denmark, Norway and Sweden swiftly followed suit, with the latter even maintaining that the protection measures Apple applied in Scandinavia were illegal.
På trods af alle uoverensstemmelserne og problemerne på grund af de forskellige systemer nægter Apple stadig at give de andre fabrikanter adgang til dets DRM-teknologi, at anvende en standardkonnektionsmetode og give dets produkter en større kompatibilitet.
Despite all the inconveniences and wastage that the existence of different systems create, Apple still refuses to open up its DRM to other constructors, to implement standard interconnectivity or to increase the compatibility of its products.
Denne markedsføringsstrategi er den bedste måde for firmaet at bevare sin forrang på markedet og sikre en førende stilling.
This marketing strategy is the best way for the company to maintain its grip on the market and ensure it remains the market leader.
Hvordan agter Kommissionen på grundlag af Apples endnu ikke afkræftede interesse for EU's indre marked at få selskabet til at føre en politik med interoperabilitet for og standardisering af dets produkter og software til gavn for EU‑borgerne?
Considering Apple’s continuing commercial value to the EU internal market, how does the Commission intend to induce that company to apply an interoperability and standardisation policy to its products and software, for the benefit of the European public?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-5275/2010
Question for written answer E-5275/2010
Om: Fransk og de officielle EU‑sprog
Subject: French and the official EU languages
EU har et officielt ansvar for respekten for EU‑borgernes sproglige og kulturelle mangfoldighed.
The European Union has an express responsibility to ensure respect for the linguistic and cultural diversity of the European public.
I erkendelse af at engelsk er blevet det mest talte sprog, er det nødvendigt, at EU særlig sikrer, at anvendelsen af det ikke begrænser den kulturelle mangfoldighed inden for EU's grænser.
It is absolutely necessary for the EU, while recognising the emergence of English as the language that is most widely spoken, to ensure quite specifically that its use does not restrict cultural diversity within the Community’s borders.
Ifølge en Eurobarometerundersøgelse fra 2006 betragtes engelsk i de fleste tilfælde som det fremmedsprog, man først og fremmest skal lære, efterfulgt af fransk og tysk.
The 2006 Eurobarometer survey showed that most people feel that English is the first language that should be learned, followed by French and then German.
Kommissionen arbejder som bekendt på disse tre hovedsprog.
The Commission is known to work in the three principle languages.
Parlamentet har indført et oversættelsessystem koncentreret om disse tre »pivotsprog«.
The European Parliament has developed a system of translation based on these three ‘pivot languages’.