natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På trods af de positive effekter af direktiv 2003/024(COD) om håndhævelsen af intellektuel ejendomsret, findes problemerne på dette område stadig i den digitale sektor.
Despite the positive effects of Directive 2004/48/EC concerning the enforcement of intellectual property rights, problems with regard to this persist in the digital sector.
En af årsagerne til denne situation er den uklare lovgivningsmæssige ramme, som stadig findes.
One of the reasons for this situation is the vague legislative framework which exists to date.
På den ene side findes ovennævnte håndhævelsesdirektiv, på den anden findes direktiverne 1998/0325(COD) om elektronisk handel og 2000/0189(COD) og 1990/0287(COD) om beskyttelse af personlige data.
On the one hand there is the aforementioned enforcement directive, while on the other hand there are also Directive 2000/31/EC on electronic commerce and Directives 2002/58/EC and 95/46/EC concerning the protection of personal data.
Disse direktiver fokuserer på forskellige emner og interesser vedrørende den samme problematik, således at understregningen af den ene eller den anden målsætning i nogle situationer kan føre til ambivalente resultater.
These directives focus on various subjects and interests relating to the same problem, as a result of which the emphasis on one objective and then another can lead to ambivalent results in specific situations.
I øjeblikket afhænger resultatet af en retssag da også stærkt af den retning, dommeren vil vælge: den, der betoner beskyttelsen af den elektroniske handel, eller den, der lægger mest vægt på håndhævelsen.
At present the outcome of legal proceedings is therefore very dependent on the direction that the court chooses to take: whether it wishes to safeguard electronic commerce or enforce rights.
Denne uklare juridiske ramme forårsager usikkerhed for de forskellige aktører i den digitale sektor og giver i nogle tilfælde endog anledning til vilkårlighed.
This vague legislative framework causes uncertainties for the various players in the digital sector and in some cases even leads to arbitrary decisions.
Mit spørgsmål til Kommissionen er da også, om den er bekendt med denne problematik?
My question to the Commission therefore is whether it is aware of this problem.
Er denne problematik allerede blev bragt på bane af flere medlemsstater?
Has the matter already been raised by a number of Member States?
Eller har Kommissionen ad andre kanaler erfaret, at denne uklare lovgivning forårsager usikkerhed og i nogle tilfælde fører til modstridende resultater?
Or has the Commission heard through other channels that this vague legislation is causing uncertainty and in some cases producing contradictory results?
Kan der i bekræftende fald gives eksempler på sådanne situationer?
If so, can examples of such situations be given?
Slutteligt, hvilke tiltag har Kommissionen for øje for at opstille en tydeligere juridisk ramme, så håndhævelsen i den digitale sektor kan yderligere konkretiseres og forbedres?
And lastly, what action will the Commission take to create a clearer legal framework, so that enforcement measures in the digital sector can be defined more clearly and improved?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1082/10
WRITTEN QUESTION E-1082/10
I marts 2009 offentliggjorde Kommissionen et offentligt udbud om at udvikle og teste en ny række kombinerede advarsler (tekst og billede) for at genopfriske de aktuelle advarsler på tobaksprodukter http://ec.europa.eu/health/ph_programme/howtoapply/call_334999_2008.htm .
In March 2009 the European Commission published a call for tender to develop and test a new set of combined warnings (text and picture) to refresh the current warnings on tobacco products http://ec.europa.eu/health/ph_programme/howtoapply/call_334999_2008.htm .
De modtagne tilbud opfyldte tilsyneladende ikke udbudskriterierne, og den 19. december blev der offentliggjort en bekendtgørelse om ikke-tildeling.
It appears that the offers received did not meet the tender criteria, and a non-award notice was subsequently issued on 19 December 2009.
Det er nu næsten et år siden, at interessenterne blev hørt om potentielle nye advarsler.
It is now almost a year since stakeholders were consulted about potential new warnings.
Det manglende fremskridt vækker stor bekymring, da det truer med at underminere effektiviteten af de aktuelle advarsler.
The lack of progress is of grave concern since it threatens to undermine the effectiveness of current warnings.
Kan Kommissionen for at imødegå disse bekymringer oplyse følgende:
To address these concerns:
Kan Kommissionen angive en klar tidsplan og anføre, hvilke skridt den agter at tage for at identificere kompetente agenturer, der kan udføre det nødvendige testarbejde?
Could the Commission give a clear timetable and indicate what steps it is taking to identify competent agencies to carry out the necessary testing work?
Kan Kommissionen bekræfte, at det er listen over foreløbige advarsler, som forskriftsudvalget har godkendt i 2009, som skal testes?
Could the Commission confirm that it is the list of provisional warnings approved by the Regulatory Committee in 2009 that will be tested?
Kan Kommissionen ligeledes bekræfte, at den foreløbige liste over nye meddelelser indeholder en meddelelse om en forbindelse mellem rygning og blindhed?
Could the Commission also confirm that the provisional list of new messages contains a message about the link between smoking and blindness?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1084/10
WRITTEN QUESTION E-1084/10
Om: Forladte børn i Rumænien
Subject: Abandoned children in Romania
Det triste problem med de forladte børn i Rumænien, hvor regeringen forbyder adoption til ikkerumænske statsborgere (lov 273/2004), er kendt.
The case of abandoned children in Romania, whose government prevents non-Romanian citizens from adopting (Law 273/2004), is sadly known.
Konsekvensen af denne vanvittige lov er, at intet rumænsk forældreløst barn har kunnet blive adopteret af familier i udlandet, mens adoptionerne i landet stort set er ikkeeksisterende.
The consequence of this insane law is that since mid‑2004 no Romanian orphans have been able to be adopted by families overseas, while internal adoptions are virtually non-existent.
Dette har resulteret i, at 86 000 forældreløse børn bor på børnehjem eller hos plejefamilier (de såkaldte »dagplejefamilier«), der forsørger dem for at få udbetalt det offentlige tilskud.
As a result, 86 000 orphans live in orphanages or with foster families (so-called mother's assistants), who raise them in order to receive state benefits.
Når de bliver 18, træder de unge ud af børneforsorgsordningen og ender desværre næsten altid med at blive indblandet i småkriminalitet eller prostitution.
At the age of 18 the children are expelled from the child protection system, ending up nearly always, unfortunately, in the grip of petty crime and prostitution.
I 2006 underskrev 408 medlemmer af Europa-Parlamentet en erklæring (nr. 23/2006) for at anmode om genoptagelse af de ca. 1 000 adoptionssager, som Rumænien brutalt afbrød i 2004.
In 2006, 408 MEPs signed a declaration (No 23/2006) asking for around 1 000 adoption files, which had been brutally closed by Romania in 2004, to be reopened.
I juni 2009 sendte FN's Komité for Barnets Rettigheder nogle henstillinger til den rumænske regering, hvor den rumænske lov blev defineret som værende »i strid med de rumænske børns overordnede interesse«.
In June 2009, the UN Committee on the Rights of the Child sent a number of recommendations to the Romanian Government, saying that the Romanian law was ‘against the supreme interests of Romanian children’.
Den 16. oktober 2009 forelagde chefen for det rumænske adoptionskontor Bogdan Panait et memorandum for regeringen for at bakke op om behovet for at åbne helt op for de internationale adoptioner.
On 16 October 2009 the head of the Romanian adoptions office, Bogdan Panait, sent the government a memorandum expressing the need for international adoptions to be opened up.
Ministerpræsident Emil Boc tog imidlertid afstand fra Panaits indsats og lagde sig dermed på linje med sin tidligere engelske kollega Emma Nicholson, som har været aktiv på internationalt plan siden 2003 for at blokere adoptionerne.
However, Prime Minister Emil Boc disavowed Mr Panait's action, in line with our former British colleague Emma Nicholson who, since 2003, has been taking international action to block adoptions.
I lyset af denne ulykkelige situation bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål: 1.
In view of this unfortunate situation, can the Commission say: 1.
Mener Kommissionen ikke, at disse børn uden hjælp fra EU vil være dømt til et liv uden familie? 2.
whether it does not consider that without any action on the part of the European Union those children will be condemned to a life without a family; 2.
Finder Kommissionen ikke, at der er behov for et initiativ over for en medlemsstats regering for øjeblikkeligt at åbne op for de internationale adoptioner — og dette selvsagt med alle de fornødne garantier, hvad angår betingelserne og procedurerne for adoptionen i »de rumænske børns overordnede interesse«? 3.
whether it does not consider it necessary to take the initiative in respect of the government of a Member State, with a view to immediately reopening international adoptions, clearly with all the necessary safeguards regarding adoption conditions and procedures, in the ‘supreme interest’ of Romanian children; 3.
Mener Kommissionen ikke, at den korrekte løsning for at løse dramaet om de 86 000 rumænske børn er den, som chefen for adoptionskontoret i Bukarest, dr. Panait, har foreslået? 4.
whether it does not think that the right solution for resolving the dramatic situation of the 86 000 Romanian children is that proposed by the head of the Bucharest adoptions office himself, Mr Panait; 4.
Hvilke skridt agter Kommissionen at tage for at bane vejen for en løsning af problemet?
what steps it intends to take to resolve this problem?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1085/10
WRITTEN QUESTION E-1085/10
Om: Anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet »V‑Flex Instrument« for at imødegå konsekvenserne af den økonomiske krise i AVS‑landene
Subject: Use of the V-Flex instrument to tackle the effects of the economic crisis in the ACP countries
I anden halvdel af 2009 oprettede Kommissionen det såkaldte fleksibilitetsinstrument »Vulnerability Flexibility Instrument« (V‑Flex Instrument) for at hjælpe AVS‑landene, så de kan imødegå den økonomiske krise.
In the second half of 2009 the Commission established the so-called Vulnerability Flexibility Instrument (V-Flex Instrument) to help ACP countries deal with the economic crisis.
Kan Kommissionen specificere formålet med og de praktiske detaljer ved dette instrument?
Can the Commission specify the aim and the practical details of this new instrument?
Er der planlagt yderligere økonomisk hjælp i den nærmeste fremtid?
Is any further economic aid planned for the near future?
I bekræftende fald, skal denne økonomiske hjælp så iværksættes ved hjælp af en almindelig budgetstøtte, en sektorspecifik budgetstøtte eller på hvilken anden måde?
If so, will that aid be implemented through general or sectoral budget support, or how else?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1086/10
WRITTEN QUESTION E-1086/10
Om: Kompetencedeling mellem Kommissionen og Tjenesten for EU's optræden udadtil
Subject: Sharing of competences between the Commission and the European External Action Service
Kan Kommissionen inden for rammerne af de tætte forbindelser til AVS‑landene fremlægge yderligere oplysninger om kompetencedelingen mellem Kommissionen og Tjenesten for EU's optræden udadtil?
With regard to the close relationship with ACP countries, can the Commission provide further information on how competences are shared between the Commission itself and the European External Action Service?
Kan Kommissionen mere specifikt oplyse, hvem der vil tage sig af de enkelte planlægningsfaser, hvad angår AVS‑landene?
More specifically, who will deal with individual programming phases for ACP countries?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1087/10
WRITTEN QUESTION E-1087/10
Om: Uærlig konkurrence mellem lufthavnene Bruxelles og Charleroi
Subject: Unfair competition between Brussels and Charleroi airports
Lufthavnen i Charleroi er en af de hurtigst voksende lufthavne i hele Europa.
Charleroi airport is one of the fastest growing airports in the whole of Europe.
Charleroi modtog i 2009 3 937 187 passagerer, en stigning på godt 33 %.
In 2009 Charleroi received 3 937 187 passengers, a rise of no less than 33 %.
Denne vækst skyldes i væsentlig grad det irske Ryanair.
This growth is to a significant extent thanks to the Irish airline Ryanair.
I 2009 blev der fra Charleroi åbnet 23 nye ruter, og for 2010 er der allerede givet meddelelse om 14 yderligere destinationer.
In 2009 23 new routes were opened from Charleroi and 14 additional destinations have been announced for 2010.
Charleroi kan således ikke længere sammenlignes med andre regionale lufthavne (Antwerpen, Oostende eller Liège), men konkurrerer direkte med lufthavnen i Zaventem.
Charleroi can therefore no longer be compared with other regional airports (Antwerp, Ostend or Liège) and it is in direct competition with Zaventem airport.
Alligevel holdes Charleroi ved hjælp af støtte fra myndighederne fri for talrige omkostninger, hvilket skader konkurrencen.
However, thanks to state aid, Charleroi is exempt from numerous costs, which appears to be affecting competition.
I modsætning til lufthavnen Zaventem behøver regionale lufthavne i Belgien ikke at betale for flyveledelsestjenester.
In contrast to Zaventem airport, regional airports in Belgium do not have to pay for air traffic control services.
Belgocontrol påtager sig disse omkostninger, som anslås til 21 mio. om året.
Belgocontrol assumes these costs, which are estimated at EUR 21 million a year.
De belgiske myndigheder har indtil videre ikke nogen klarhed over den præcise fordelingsnøgle for disse 21 mio., men formodentlig lægger Charleroi beslag på størstedelen (80 %).
The Belgian Government has to date not made clear the precise way in which these EUR 21 million are allocated, but Charleroi is thought to account for the majority (80 %).
Er dette i overensstemmelse med de objektive kriterier i den europæiske lovgivning om det fælles europæiske luftrum (SES)?
Is this in accordance with the objective criteria laid down in European legislation relating to the SES (Single European Sky)?
I modsætning til brugerne af lufthavnen Zaventem skal brugerne af Charleroi ikke betale for rednings- og brandslukningstjenester.
In contrast to those using Zaventem airport, those using Charleroi do not have to pay for rescue and fire services.
Er dette i overensstemmelse med den europæiske lovgivning?
Is this in accordance with European legislation?
I modsætning til brugerne af lufthavnen Zaventem skal brugerne af Charleroi ikke betale for sikkerhedsudgifter.
In contrast to those using Zaventem airport, those using Charleroi do not have to pay for safety costs.
Ikkebelgiske luftfartsselskaber som f.eks. Ryanair lader deres personale, som har base i Belgien, men er ansat i henhold til en irsk kontrakt, arbejde med en lønforskel på mere end 60 % i forhold til belgiske selskaber i Zaventem.
The staff of non‑Belgian airlines such as Ryanair who are based in Belgium but are under Irish contract have a salary difference of more than 60 % compared with Belgian airlines in Zaventem.
I benægtende fald, hvilke konkrete skridt agter Kommissionen at tage i den forbindelse og med hvilken tidshorisont?
If not, what steps does the Commission intend to take and by what date?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1088/10
WRITTEN QUESTION E-1088/10
Om: Transport ad søvejen i Ría de Vigo-flodmundingen (Galicien, Spanien)
Subject: Maritime transport in Vigo bay (Galicia, Spain)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1. af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej skal i henhold til Kommissionens svar til den galiciske lokalregering, Xunta de Galicia, for visse af dens bestemmelsers vedkommende også finde anvendelse på national transport ad søvejen, når den indgår i et lokalt transportnet.
The Commission has stated in its answer to a question by the Galician regional government (the Xunta) that Regulation (EC) No 1370/2007 OJ L 315, 3.12.2007, p.
I henhold til forordningen er det udelukkende muligt at give tilladelse til en offentlig tjenesteydelse, hvis det kan bevises, at markedet er utilstrækkeligt, hvis det drejer sig om en tjenesteydelse, der indgår i et lokalt transportnet, og hvis det drejer sig om personbefordring, idet der så kan tildeles enerettigheder som en form for kompensation for transporttjenester i byer og forstæder ad nationale søveje.
1. of the European Parliament and the Council of 23 October 2007 on public passenger transport services by rail and by road, applies as far as some of its provisions are concerned to national maritime transport that is integrated into a local transport network, permitting a public service to be offered only where there is proof that the market is insufficient to meet needs, the service is integrated into a local transport network and it concerns passenger transport, in which case an exclusive service may be offered, by way of compensation, consisting of national maritime transport of an urban and suburban nature.
Dette er tilfældet med Ría de Vigo-flodmundingen i Galicien, der indgår i et lokalt transportnet, hvor der befordres rejsende, først og fremmest i forbindelse med disses arbejde.
This is the case of Vigo bay in Galicia, which forms part of a local transport network mainly consisting of passenger transport taking people to and from work.
Kommissionen åbnede derfor for muligheden af at betragte transporten i Ría de Vigo-flodmundingen som en offentlig tjenesteydelse.
The Commission has, therefore, opened the door to transport in Vigo bay being considered a public service.
Ved denne lovgivnings ikrafttræden burde Xunta de Galicia i henhold til sine forpligtelser have sat opgaven i udbud i henhold til nævnte forordning med henblik på at iværksætte den offentlige transportservice ad søvejen.
With the entry into force of the abovementioned legislation, the Xunta should have fulfilled its obligations and launched a call for tenders under the regulation for the provision of a public maritime transport service.
Hidtil har Xunta de Galicia imidlertid ikke gjort andet end at forsømme denne tjenesteydelse, misligholde forpligtelsen til at subventionere transporten for forbrugerne og været forsømmelig i forbindelse med lovgivningen, hvilket har haft alvorlige konsekvenser for den berørte befolkning, såvel med hensyn til tjenesteydelsens kvalitet som dens omkostning, der er blevet forværret på grund af den alvorlige samfundsøkonomiske krise i området.
However, to date its attitude has been to refuse all responsibility for the service, with no transport subsidy offered to consumers and no attempt at regulation, with serious consequences for those affected in terms of both service quality and fare levels, compounded by the current social and economic crisis in the region.
Har Kommissionen kendskab til den aktuelle situation i forbindelse med transporten i Ría de Vigo-flodmundingen?
Is the Commission aware of the state of affairs concerning transport in Vigo bay?
Kan Kommissionen oplyse, om Xunta de Galicia har foreslået, fremsat eller fremskyndet udarbejdelsen af et nyt retsgrundlag, der er tilpasset fællesskabslovgivningen?
Does it know whether the Xunta has taken any steps to promote and present or made any other progress on a new legislative framework in line with Community law?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1089/10
WRITTEN QUESTION E-1089/10
Om: USA's præsidents tilbagetog i forhold til hans løfte om at lukke Guantánamo
Subject: Failure of US President to honour his commitment to close Guantánamo Bay
Den 3. februar 2009 vedtog Europa-Parlamentet efter flere gange at have fordømt koncentrationslejren Guantánamo en beslutning, hvori det giver udtryk for, at det »glæder sig meget over den amerikanske præsident Barack Obamas beslutning om at lukke tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo Bay«, P6_TA(2009)0045 .
On 3 February 2009 the European Parliament, after one again condemning Guantánamo Bay concentration camp, adopted a resolution in which it ‘strongly welcomes the decision by US President Barack Obama to close the detention facility at Guantánamo Bay’, P6_TA(2009)0045 .
Selv om præsident Obama havde lovet at lukke tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo, blev det i midten af november kendt, at den faktisk stadig vil være i drift.
However, despite Barack Obama's commitment that he would close down the Guantánamo Bay detention facility, it transpired in mid‑November that it would, after all, continue operating normally.
Hvordan bedømmer Rådet USA's præsident Barack Obamas tilbagetog i forhold til hans løfte om at lukke fængslet i Guantánamo?
How does the Council view the fact that US President Barack Obama has reneged on his promise to close Guantánamo Bay prison?
Hvilke aktioner vil det iværksætte med henblik på at bidrage til lukningen af fængslet?
What actions does it intend to take to help close the prison?
(19. maj 2010)
(19 May 2010)
Rådet har ikke kendskab til, at præsident Barack Obama skulle have trukket sit løfte tilbage om at lukke tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo Bay.
The Council is not aware of any statement by President Obama that he has given up on his commitment to close the Guantanamo Bay detention facility.
Den 5. januar i Det Hvide Hus sagde præsident Barack Obama:
In the White House on 5 January President Obama said:
Faktisk var det en udtrykkelig begrundelse for oprettelsen af al-Qaeda på Den Arabiske Halvø.
In fact, that was an explicit rationale for the formation of al Qaeda in the Arabian Peninsula.
Og som jeg hele tiden har sagt, vil vi gøre det — vi vil lukke fængslet på en måde, der sørger for fortsat tryghed og sikkerhed til det amerikanske folk.«
And, as I've always said, we will do so — we will close the prison in a manner that keeps the American people safe and secure.’
Endvidere sagde USA's udenrigsminister Hillary Clinton den 14. februar 2010 på Det Amerikansk-islamiske Verdensforum i Doha, at:
In addition, US Secretary of State Clinton said at the US-Islamic World Forum in Doha on 14 February 2010 that:
»Præsident Barack Obama bestemte i en af sine første love, at tilbageholdelsesfaciliteten i Guantánamo skulle lukkes, og anerkendte dermed, at Guantánamo er blevet et symbol på den forkerte måde at gøre USA mere sikker på.
‘In one of his first acts as President, President Obama directed that the detention facility at Guantanamo be closed, recognising that Guantanamo had become a symbol of the wrong way to make America more secure.
Vi havde håbet, at denne opgave ville være udført inden for et år.
Now, we had hoped that this task would be completed within a year.
Det har vist sig ikke at være muligt.
That has proven impossible.
Men vi vil lukke Guantánamo.
But we will close Guantanamo.
Og vi vil lukke Guantánamo på en måde, der er både ansvarlig og i overensstemmelse med grundlæggende retsstandarder.
And we will close it in a way that is both responsible and consistent with basic standards of justice.
Vi har kun langsomt gjort fremskridt, fordi dette er vanskeligt.
Our progress has been slow because this is difficult.
Det afhænger til dels af andre nationers vilje til at tage imod fanger, og vi er de nationer, som allerede har gjort dette, meget taknemmelige, og vi opfordrer andre til overveje at gøre det samme og dermed hjælpe os med at gennemføre lukningen af Guantánamo.«
It depends in part on the willingness of other nations to take in detainees, and we are very grateful to those nations that have already done so, and we ask others to please considering doing so, in order to help us expedite the closing of Guantanamo.’