natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vil Kommissionen tage de standarder op til fornyet overvejelse, som blev vedtaget for nylig med henblik på at nedbringe CO 2 -­udledningen, og som på uretfærdig vis straffer biler med små motorer, som allerede er teknisk avancerede hvad angår udledninger, hvilket er til stor skade for store dele af denne sektor inden for den europæiske bilindustri?
Will the Commission review the standards that were recently adopted with a view to reducing CO 2 emissions and whose provisions unfairly penalise small-engined vehicles, which are already technically advanced in terms of emissions, thereby causing serious damage to large sections of this sector of the European motor vehicle industry?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0021/08
WRITTEN QUESTION E-0021/08
Om: EU-beskyttelse til det serbiske kristne mindretal i Kosovo
Subject: EU protection for the Serbian Christian minority in Kosovo
I Kosovo forværres de vanskelige leveforhold for det serbiske kristne mindretal, til dels som følge af planerne om uafhængighed.
In Kosovo, the difficult living conditions of the Serbian Christian minority are worsening, partly as a result of the plans for independence.
En række frivillige organisationer, f.eks. »Solidarité Kosovo«, har dokumenteret alvorlige overtrædelser af menneskerettighederne og især religionsfriheden over for det serbiske kristne mindretal.
A number of voluntary associations, such as ‘Solidarité Kosovo’, have produced documentaries showing serious violations of human rights and, in particular, of religious freedom against the Serbian Christian minority.
Hvilke hasteforanstaltninger vil Kommissionen træffe for at beskytte menneskerettighederne for det serbiske kristne mindretal i Kosovo?
What urgent measures will the Commission take to protect the human rights of the Serbian Christian minority in Kosovo?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0022/08
WRITTEN QUESTION E-0022/08
Om: EU's undersøgelse af de italienske COOP-supermarkeders skattemæssige privilegier
Subject: EU investigation into tax privileges of Italian COOPs
Den undersøgelse, som kommissær Kroes har indledt af den italienske COOP-supermarkedskæde, retter langt om længe opmærksomheden mod en situation, som alle i Italien kender til, og hvor der er ydet skændige skattemæssige (og juridiske) privilegier til store virksomheder, som lokale og centrale myndigheder har favoriseret og støttet med mafialignende metoder, hvorved man har undergravet konkurrencen.
The investigation opened by Commissioner Kroes into the Italian COOP supermarket chain is at long last focusing attention on situation, of which everyone is aware in Italy, in which disgraceful tax (and legal) privileges have been granted to large companies, to which local and central government authorities have shown favouritism and given support, using mafia-type methods, and thereby undermined competition.
Vil Kommissionen udvide den nødvendige overvågning til at omfatte andre sektorer, hvor COOP opererer, i Italien og i andre europæiske lande, f.eks. Frankrig og Spanien?
Will the Commission extend the necessary surveillance to other sectors in which COOPs operate in Italy and other European countries, such as France and Spain?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0023/08
WRITTEN QUESTION E-0023/08
Om: EU bør undersøge, hvorfor alle de ledende italienske finansielle institutioner er baseret i Luxembourg
Subject: The EU should establish why all the leading Italian financial institutions are based in Luxembourg
I de seneste år har man kunnet se hovedkontorerne for toppen af Italiens finansielle sektor, herunder Fiat Finance, IFIL Investissements, Italcementi, Italmobiliare, Merloni Finanziaria, Family Finance, Franco Tosi Finance, Dorint Holding, Pirelli Finance and Marcegaglia International Holding S.a., skyde op som paddehatte inden for et område på under en kvadratkilometer midt i Storhertugdømmet Luxembourg — som ligger lige i hjertet af EU.
Recent years have seen what are effectively the head offices of the cream of Italy's financial sector, including Fiat Finance, IFIL Investissements, Italcementi, Italmobiliare, Merloni Finanziaria, Family Finance, Franco Tosi Finance, Dorint Holding, Pirelli Finance and Marcegaglia International Holding S.a., spring up like mushrooms within an area of less than one square kilometre in the capital city of Luxembourg — which lies right in the heart of the EU.
Vil Kommissionen langt om længe finde tiden og viljen til at gennemføre en undersøgelse af denne pudsige skævhed i EU's finansielle og skattemæssige arrangementer?
Will the Commission finally find the time and the will to conduct an investigation into this amusing anomaly in the EU's financial and fiscal arrangements?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0026/08
WRITTEN QUESTION E-0026/08
Om: EU's økonomiske støtte til palæstinenserne
Subject: European financial support for Palestine
Ifølge Benita Ferrero-Waldner, medlem af Kommissionen med ansvar for forbindelserne til tredjelande, er opbygningen af en palæstinensisk stat Kommissionens hovedmål i forbindelse med den fremtidige økonomiske støtte til området.
The ‘building of a Palestinian state’ is the main aim of the Commission in its future financial support for the region, according to Ms Benita Ferrero Waldner, European Commissioner for External Relations.
Det forlyder, at Kommissionen har til hensigt at stille ikke mindre end 447 mio. EUR til rådighed for palæstinenserne i 2008 (Michael Moravec, EU: 650 Millionen Dollar für Palästinenser, Der Standard, 17. december 2007).
It is reported that the European Commission intends to make no less than EUR 447 million available to the Palestinians in 2008 (Michael Moravec, ‘EU: 650 Millionen Dollar für Palästinenser’, Der Standard, 17 December 2007).
Er denne oplysning korrekt?
Is this report correct?
Hvor stor er den økonomiske støtte, som Kommissionen har ydet den palæstinensiske befolkning og Den Palæstinensiske Myndighed siden 1. januar 1993?
How much financial support has the Commission already given the Palestinian population and the Palestinian Authority since 1 January 1993?
Hvilken støtte er der især tale om?
What kind of support was mainly involved?
Kan Kommissionen oplyse, inden for hvilke områder denne støtte har ført til konkrete resultater?
Can the Commission tell me in which areas this financial assistance has brought about concrete results?
Hvilke projekter skal pengene for 2008 anvendes i?
What projects will the 2008 money be used for?
Hvilke kontrolmidler og vurderingsmekanismer har Kommissionen til sin rådighed?
What control methods and evaluation mechanisms does the Commission currently have available to it?
Hvilke (resultatorienterede) løfter har Den Palæstinensiske Myndighed afgivet?
What undertakings (in terms of results) have the Palestinian authorities entered into in this connection?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0027/08
WRITTEN QUESTION E-0027/08
Om: Religiøse minoriteters rettigheder i de palæstinensiske områder
Subject: Rights of religious minorities in the Palestinian territories
Det forlyder, at Kommissionen vil stille ca. 447 mio. EUR til rådighed for palæstinenserne i 2008 (Michael Moravec, EU: 650 Millionen Dollar für Palästinenser, Der Standard, 17. december 2007).
According to reports, the European Commission will make some EUR 447 million available to the Palestinians in 2008 ((Michael Moravec, ‘EU: 650 Millionen Dollar für Palästinenser’, Der Standard, 17 December 2007).
Parallelt med EU's stigende støtte til de palæstinensiske områder forfølges, intimideres og jages de sidste kristne i disse områder.
As European support for the Palestinian territories continues to rise, the last remaining Christians in these areas are being persecuted, intimidated and driven away.
Ifølge den jødiske specialist i menneskerettigheder dr. Justus Reid Weiner vil de kristne samfund i de palæstinensiske områder være fuldstændigt uddøde i løbet af 15 år.
According to Dr Justus Reid Weiner, a Jewish human rights specialist, the Christian community in the Palestinian territories will have died out within 15 years.
I undersøgelsen Human Rights of Christians in Palestinian Society (Jerusalem Center for Public Affairs, 2005) beskriver han, med hvilke metoder kristne i de palæstinensiske områder bliver forfulgt og i sidste ende fordrevet.
In the study ‘Human Rights of Christians in Palestinian Society’ (Jerusalem Center for Public Affairs, 2005) he describes the ways in which Christians in the Palestinian territories are persecuted and, ultimately, driven out.
Den Palæstinensiske Myndighed ikke blot tillader disse metoder, men deltager også aktivt i dem.
The Palestinian Authority (PA) not only allows these practices, but actively participates in them.
De kristnes ejendomsrettigheder krænkes massivt og systematisk, og de kristne får ingen beskyttelse af de palæstinensiske myndigheder mod den fysiske intimidering.
In any event, the property rights of Christians are massively and systematically violated and the Palestinian authorities give them no protection whatsoever against physical intimidation.
Hvorfor opfatter Kommissionen ikke spørgsmålet om systematisk forfølgelse af de kristne samfund som et vendepunkt i forholdet til Den Palæstinensiske Myndighed?
Why is the issue of the systematic persecution of the Christian community not seen by the Commission as the breaking point in its relations with the PA?
Hvorfor gøres den massive støtte til den palæstinensiske befolkning ikke betinget af, at de palæstinensiske statsorganer overholder og fremmer de religiøse minoriteters grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder?
Why is the massive financial support given to the Palestinian population and government not made conditional upon respect for, and promotion of, the fundamental rights and freedoms of religious minorities by the Palestinian authorities?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0028/08
WRITTEN QUESTION E-0028/08
Om: Et studie fra universitetet i Mainz (flere leukæmitilfælde blandt børn nær atomkraftværker)
Subject: University of Mainz study (more child leukaemia near nuclear power stations)
Børn under fem år, som bor i nærheden af et atomkraftværk, har forhøjet risiko for at få leukæmi.
Children under five who live near nuclear power stations run an increased risk of contracting cancer.
Det fremgår af et studie af en undersøgelse af 16 tyske atomkraftværker.
This is shown by the results of an investigation carried out in connection with 16 German nuclear power stations.
En lignende undersøgelse af børn, som boede langt væk fra et atomkraftværk, viste, at der dér kun var 17 børn, der havde fået leukæmi.
A comparative study of children who did not live near nuclear power stations demonstrated that only 17 children contracted leukaemia.
Forskerne stillede sig selv det spørgsmål, hvorfor der tæt på atomkraftværket var dobbelt så mange børn, der fik leukæmi.
The researchers asked themselves why twice as many children developed leukaemia in the direct vicinity of the power stations.
Der blev endda konstateret flere tilfælde af leukæmi blandt børn, der boede inden for en radius af 50 km fra et atomkraftværk.
Even in children living within a 50‑kilometre radius of nuclear power stations, there was a higher incidence of leukaemia.
Der findes tilsyneladende ingen direkte forklaring.
No direct explanation is available.
Det udelukkes derfor ikke, at leukæmien ikke kan henføres direkte til strålingen fra atomkraftværkerne, men at leukæmien måske forårsages af den stråling, som de ansatte på atomkraftværkerne bringer med hjem eller tilfører deres omgivelser.
The possibility has not been excluded that the leukaemia is not caused directly by radiation from the power stations, but perhaps by radiation that power station employees bring home with them or transfer to those around them.
Hvis ja, hvad er Kommissionens reaktion?
whether it is aware of this study.
Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at beskytte de ansatte på atomkraftværkerne og de børn og voksne, der bor i nærheden af atomkraftværker, mod denne risiko?
what measures it will take to protect nuclear power station employees, and children and adults who live in the neighbourhood of nuclear power stations against this danger; 4.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0029/08
WRITTEN QUESTION E-0029/08
af Konrad Szymański (UEN) og Hanna Foltyn-Kubicka (UEN)
by Konrad Szymański (UEN) and Hanna Foltyn-Kubicka (UEN)
Om: Konflikt mellem fagforeningen Byggnads og virksomheden Technobau Usługi Budowlane Janusz Prorok
Subject: Dispute between Byggnads trade union and the firm Technobau Usługi Budowlane Janusz Prorok
Virksomheden inden for bygge- og anlægssektoren Technobau Usługi Budowlane Janusz Prorok er det nye mål for den svenske fagforening Byggnads, der åbenlyst overtræder det indre markeds principper med hensyn til grænseoverskridende udbud af arbejdspladser og tjenesteydelser.
The firm Technobau Usługi Budowlane Janusz Prorok is yet another victim of the Swedish-based trade union Byggnads, which habitually violates the rules of the internal market with regard to crossborder employment and services.
I begyndelsen af 2006 indgik Janusz Prorok en kontrakt af to måneders varighed om udførelse af arbejde i Sverige (i Borås).
In early 2006, Janusz Prorok concluded a two-month building contract in Borås, Sweden.
Dette renoveringsarbejde blev udført af polske underleverandører og flere af virksomhedens ansatte.
Renovation work was carried out by Polish subcontractors and some of his own employees.
Via ulovligt pres tvang fagforeningen Byggnads virksomheden til at acceptere en ufordelagtig kollektiv overenskomst.
Applying illicit pressure, Byggnads persuaded the firm to enter into a disadvantageous collective agreement.
Den krævende ligeledes som en betingelse for underskrivelse af aftalen, at der skulle betales bidrag for arbejdstagere, der endnu ikke var ansat.
Furthermore, prior to the conclusion of the agreement, the trade union demanded payment for workers that had not yet been recruited.
Bidragsbeløbene blev uden begrundelse ændret til skade for arbejdsgiveren.
It altered the employer contribution rate to the detriment of the firm without any explanation.
De aftaler, som fagforeningen fremlagde, blev ikke oversat til arbejdsgiverens sprog.
The agreement presented by the union was not translated into the contractor’s language.
Ejeren af virksomheden Technobau Usługi Budowlane har ikke haft mulighed for at udtale sig om anklagerne om manglende udbetaling af løn til arbejdstagerne.
Following accusations of non-payment of workers, the owner of Technobau Usługi Budowlane had no opportunity to put his case.
Fagforeningens aktion medførte en gældsætning af den polske virksomhed og forhindrede, at denne fortsat kunne tilbyde sine ydelser på det svenske marked.
As a result of the trade union’s actions, the Polish contractor has gone into debt and been prevented from continuing to offer his services to the Swedish market.
Fagforeningen har ikke svaret på anmodningen om hjælp til at betale de skyldige beløb, selv om en anden svensk kontrahent ifølge Technobau Usługi Budowlane får en sådan hjælp.
This same union failed to respond to a request for assistance in collecting arrears when, according to Technobau Usługi Budowlane, another, Swedish contractor is benefiting from assistance of this kind.
Kan Europa-Kommissionen indlede en undersøgelse på baggrund af dette nye tilfælde af uregelmæssigheder — efter Laval-sagen — begået af den svenske fagforening Byggnads?
In view of yet another sign — following the Laval case — of irregularities in the activities of the Swedish trade union Byggnads, the Commission is called upon to investigate this matter.
Den bør ikke blot omfatte den juridiske situation, der er gældende i Sverige, men også nøje undersøge fagforeningernes stilling i det svenske arbejdsbeskyttelsessystem.
It should not only look at the legal situation in Sweden but also examine carefully the practices of trade unions with regard to occupational health and safety in Sweden.
Hvordan agter Kommissionen at påvirke situationen?
What does the Commission intend to do about this situation?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0030/08
WRITTEN QUESTION E-0030/08
(17. januar 2008)
(17 January 2008)
Om: Lugtgener for indbyggerne i byen Villena
Subject: Problems with stench in Villena
I byen Villena (i provinsen Alicante) satte ministeriet for egns- og boligvæsen i Valencias regionalregering på grundlag af reglerne i affaldsloven for den selvstyrende region Valencia og i udviklingsplanen for zone XIII et anlæg til behandling af dagrenovation og kontrolleret affaldsdeponering i drift.
At the beginning of 2006, in the town of Villena (Alicante), an urban waste treatment plant, and a tip for the controlled dumping of discarded material commenced operations; they were built by the Valencian Generalitat's Ministry of Land and Housing, in implementation of the management model established by the Valencian Community's law on residues and the zone plan for Zone XIII.
Dette affaldsdeponeringsanlæg nødvendiggjorde en enorm investering på 22 166 968 EUR, hvoraf 11 708 866 EUR blev finansieret med midler fra EU's Samhørighedsfond, og blev taget i brug i starten af 2006.
Of the substantial total investment needed to build this plant, EUR 22 166 968, 11 708 866 came from EU Cohesion Funds.
I 2006 og 2007 var luften i kommunen konstant forpestet af stank, hvorfor miljøpolitiet under Guardia Civil (Seprona) på baggrund af dette uløste problem blev anmodet om at foretage en inspektion af dette affaldsdeponeringsanlæg, der drives af firmaet Vaersa, den 17. februar 2007.
Throughout 2006 and 2007, Villena suffered from problems with pervasive bad odours, which led to the Civil Guard's Nature Protection Services (Seprona) to carry out an inspection of the Vaersa plant when it was realised that the problem was not being resolved.
På dette affaldsdeponeringsanlæg skulle der kun behandles husholdningsaffald fra zone XIII, men der er også bortskaffet affald andre steder fra og tilsyneladende i strid med reglerne, hvorfor nærhedsprincippet ikke er overholdt.
The installation is supposed to collect waste from the population centres found within Zone XIII, but it has been bringing in refuse from other places which apparently is not being appropriately treated.
Artikel 4 i direktiv 2006/­12/­EF indeholder følgende bestemmelse: »Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at affaldet nyttiggøres eller bortskaffes, uden at menneskers sundhed bringes i fare, og uden at der anvendes fremgangsmåder eller metoder, som vil kunne skade miljøet, idet der navnlig ikke må a) skabes risiko for hverken vand, luft eller jord, eller for fauna og flora; b) forårsages gener ved støj eller lugt«.
Member States shall take the necessary measures to ensure that waste is recovered or disposed of without endangering human health and without using processes or methods which could harm the environment, and in particular: (a) without risk to water, air or soil, or to plants or animals; (b) without causing a nuisance through noise or odours’; and
I artikel 5 hedder det som følger: Et »net af bortskaffelsesfaciliteter … skal muliggøre bortskaffelse af affald på et af de nærmeste egnede anlæg under anvendelse af de mest hensigtsmæssige metoder og teknologier til sikring af et højt beskyttelsesniveau for miljøet og folkesundheden«.
‘5. … the network of disposal installations … must enable waste to be disposed of in one of the nearest appropriate installations, by means of the most appropriate methods and technology in order to ensure a high level of protection for the environment and public health’.
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre, at fællesskabslovgivningen bliver overholdt?
What measures is the Commission considering taking to ensure that Community law is complied with?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0031/08
WRITTEN QUESTION E-0031/08
Om: Den amerikanske økonomi
Subject: The US economy
Den amerikanske økonomi lider for øjeblikket under følgerne af »realkreditkrisen« i landet.
The US economy is currently suffering from the after-effects of the ‘mortgage crisis’ in the country.
Flere analytikere mener, at EU-­økonomien efter al sandsynlighed vil opleve efterdønninger.
Many analysts believe that there will, in all probability, be repercussions for the EU economy also.
Er Kommissionen enig heri?
Does the Commission share this view?
Hvis ja, i hvilket omfang vil der være negative økonomiske følger i Europa, og hvilke foranstaltninger kan Kommissionen evt. træffe for at minimere uheldige konsekvenser?
And if so, to what extent will there be negative economic effects in Europe and what measures, if any, can the Commission take to minimise any ill consequences?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0032/08
WRITTEN QUESTION E-0032/08
Om: Lavfrekvent aktiv sonar
Subject: Low frequency active sonar
I begyndelsen af januar 2008 forbød en californisk domstol den amerikanske flåde at anvende kraftige lavfrekvente aktive sonarer til undersøisk jagt inden for 12 mil fra kysten og udvidede flådens ophørszone fra 1 100 til 2 200 yard i tilfælde, hvor et havpattedyr er blevet opdaget tæt på krigsskibe, med henblik på at reducere den potentielle skade på hvaler og andre havpattedyr.
At the beginning of January 2008 a Californian court banned the US Navy from using powerful submarine-hunting low frequency active sonar (LFAS) within 12 miles of the coast and expanded the Navy's shutdown zone from 1 100 to 2 200 yards whenever a marine mammal has been detected near warships, to reduce potential harm to whales and other marine mammals.
Domstolen pålagde desuden militæret at udskyde indledningen af øvelser i mindst en time, mens der foretages passiv skanning — dvs. at undlade at udsende kraftige sonarlyde, men i stedet foretage aflytninger – før der anvendes et aktivt system som systemet med lavfrekvent aktiv sonar.
The court also ordered the military to delay the start of exercises for at least one hour while passive scanning is conducted — not sending out bursts of sonar sound but merely listening — before using an active system like LFAS.
Derudover bestemte domstolen, at det nationale amerikanske fiskeriministerium også skal installere to udkigssteder på krigsskibe i form af monitorer under antiundersøiske øvelser.
In addition, the court ordered that two US National Marine Fisheries Service lookouts must also be posted on warships as monitors during anti-submarine exercises.
I betragtning af at systemet med lavfrekvent aktiv sonar gentagne gange har forårsaget både strandede hvaler (inklusive hændelser på De Kanariske Øer og i Spanien) og akutte lidelser og skader på andre havpattedyr, og i betragtning af at systemet med lavfrekvent aktiv sonar anvendes af visses EU-­flåder, påtænker Kommissionen da at indføre et kontrolsystem i europæisk farvand i stil med det system, den californiske domstol har pålagt?
In view of the fact that LFAS has been repeatedly blamed for mass strandings of whales (including incidents in the Canary Islands and Spain) as well as acute distress and injury to other marine mammals, and in view of the fact that LFAS is utilised by certain EU navies, does the Commission intend to introduce any system of controls in European waters similar to those ordered by the Californian court?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0033/08
WRITTEN QUESTION E-0033/08
Om: Opfølgning på forespørgsel E-5415/07 om reformering af retsvæsen og lovgivning i Slovenien
Subject: Follow-up to Question E‑5415/07 on judicial and legal reform in Slovenia
Som opfølgning på svar E-­5415/­07 vil jeg — med al respekt — gerne fremføre, at spørgeren ikke indikerede, at Kommissionen havde juridisk beføjelse til at håndtere sager om tilbagegivelse af ejendomme, men snarere spurgte om, hvorvidt Kommissionen, på baggrund af dens tilsynsbeføjelser som følge af tiltrædelsen, var overbevist om, at den retslige procedure, der finder sted i Slovenien, var i overensstemmelse med landets medlemskabs- og tiltrædelsesforpligtelser.
Further to answer E‑5415/07, with respect, the question asked did not suggest the Commission had legal powers to deal with property restitution issues, but rather was directed at whether the Commission, given its oversight powers flowing from accession, was satisfied that the legal process as operating in Slovenia was compatible with that country's membership and accession obligations.
Kommissionen bedes derfor kommentere dette aspekt.
Could the Commission, therefore, comment on this aspect?