natgillin/translations-raw huggingface dataset:
De præferencer, der er omfattet af aftalen, har parterne forhandlet sig frem til på grundlag af principperne i Barcelona-deklarationen, hvor det hedder, at handel med landbrugsvarer mellem Fællesskabet og landene i Middelhavsområdet gradvist skal liberaliseres i form af gensidig præferenceadgang til parternes markeder på grundlag af den traditionelle handelsstrøm.
The preferences in the agreement were negotiated in line with the principles of the Barcelona Declaration, which provides for trade in agricultural products between the Commmunity and the Mediterranean countries to be gradually liberalised by means of preferential reciprocal access agreed on the basis of the traditional trade flows.
Fællesskabet har gjort det samme med hensyn til de produkter, der traditionelt importeres, navnlig fra frugt- og grøntsagssektoren.
The Community did the same for the products traditionally imported, notably fruits and vegetables.
Det bør dog understreges, at Algeriet ligeledes har givet indrømmelser med hensyn til import af visse frugter og grøntsager.
It should also be stressed however that Algeria has granted import concessions on certain fruits and vegetables.
Det skal ligeledes bemærkes, at Fællesskabets import af landbrugsvarer fra Algeriet stadig er beskeden.
A general point to be borne in mind is the modest level of Community imports of agricultural products originating in Algeria.
Den liberalisering, aftalen sigter mod, gennemføres med andre ord af begge parter, og begge parter har fordel deraf.
The liberalisation covered by the agreement is therefore applied on both sides and both parties draw advantages from it.
Som det ærede medlem bemærker, skal aftalen også ses i sammenhæng med udviklingsstøtten til Algeriet og den demokratiske proces.
As the Honourable Member himself indicates, the association agreement has also to be seen in the context of support for Algerian development and the democratic process.
For at sikre aftalens gennemførelse er det derfor vigtigt, at balancen i den økonomiske og især landbrugsmæssige del af aftalen ikke forrykkes, og at den afspejler Algeriets reelle eksportmuligheder og importbehov.
If it is to have the effect intended its economic (agricultural etc.) provisions must not be unbalanced but reflect the export possibilities actually open to Algeria and its import requirements.
2004/C 782 E/007
2004/C 782 E/007
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0684/02
WRITTEN QUESTION E-0684/02
Om: Moldova — det fattigste land i Europa — og den slående forskel i EU's behandling af landet i forhold til de baltiske lande
Subject: Moldova — the poorest country in Europe — and the striking difference in its treatment by the EU in comparison with the Baltic States
Findes der en aftale mellem EU og Den Russiske Føderation og/eller Ukraine, som forpligter EU til ikke at beskæftige sig med Moldovas fremtid, dets økonomiske udvikling og menneskerettighedssituationen?
Is there an agreement between the EU and the Russian Federation and/or Ukraine which obliges the EU not to concern itself with the future or the economic development of Moldova or with human rights there?
Har Kommissionen siden midten af 1990'erne undladt at tilskynde Moldova til at ansøge om medlemskab af EU eller tilstræbe en anden form for tilnærmelse til EU?
Since the mid-1990s, has the Commission discouraged Moldova from applying for membership of the EU or seeking other forms of rapprochement to it?
Er dette indtil videre en straf for Moldovas skæbne, fordi det endnu ikke er blevet indlemmet på ny i Rumænien, hvilket har været på tale siden begyndelsen af 1990'erne?
Is this a punishment for Moldova's failure, so far, to merge with the candidate country Romania again, a possibility which has been under discussion since the early 1990s?
Hvorfor behandler EU Moldova — et territorium, som blev adskilt fra Rumænien den 28. juni 1940 — anderledes end andre små stater, som f.eks. Estland, Letland og Litauen, som ligeledes blev indlemmet i Sovjetunionen ved Anden Verdenskrigs begyndelse på grundlag af en aftale mellem Hitler og Stalin, og som siden deres uafhængighed er blevet behandlet som ansøgerlande til EU med udsigt til medlemskab i 2004?
Why is the EU treating Moldova — a territory which was detached from Romania on 28 June 1940 — differently from other small States, such as Estonia, Latvia and Lithuania, which were likewise incorporated into the Soviet Union at the beginning of the Second World War on the basis of an agreement between Hitler and Stalin and which, since independence, have been treated as candidates for accession to the EU, with the prospect of accession in 2004?
Spiller forskellen i disse landes betydning for de nuværende medlemsstaters økonomier en rolle?
Does the difference in these countries' importance to the economies of the present Member States have anything to do with it?
Kilde: De Volkskrant af 31.12.2001 og 25.2.2002.
Source: De Volkskrant, 31 December 2001 and 25 February 2002.
2004/C 782 E/008
2004/C 782 E/008
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0685/02
WRITTEN QUESTION E-0685/02
Om: Negative følger for EU's medlemsstater af den vedvarende forskelsbehandling af Moldova og landets usædvanlige status
Subject: Adverse impact on the EU Member States of constant discrimination against Moldova and its exceptional status
Hvilke følger forventer Kommissionen af afskaffelsen af visumpligten for personer af rumænsk nationalitet fra 1. januar 2002 som en forløber for Rumæniens eventuelle medlemskab af EU, idet flertallet af indbyggere i den tilgrænsende stat Moldova også har ret til rumænsk nationalitet, eftersom deres forældre eller bedsteforældre er født før den 28. juni 1940 på et territorium, der tidligere tilhørte Rumænien?
As of 1 January 2002, visa requirements were abolished for people of Romanian nationality, in anticipation of Romania's possible accession to the EU, while the majority of residents of the neighbouring state of Moldova likewise have a right to Romanian nationality because their parents or grandparents were born before 28 June 1940 in what was then Romanian territory.
Er Rumænien i fremtiden som medlem af EU forpligtet til at indføre visumpligt for alle andre moldovere?
In the future, if and when Romania becomes an EU Member State, will it be obliged to introduce a visa requirement for all other Moldovans?
Forventer Kommissionen i denne forbindelse spændinger mellem moldovere med og moldovere uden rumænske identitetsbeviser?
Is this likely to cause tension between Moldovans who hold Romanian nationality documents and those who do not?
Finder Kommissionen det acceptabelt, at der i Moldova på grund af omverdenens ligegyldighed opstår en situation, der kan sammenlignes med Belarus', hvor et parlamentarisk demokrati med forenings- og forsamlingsfrihed ikke længere fungerer?
Is it acceptable that, because of neglect by the outside world, a situation should arise in Moldova comparable to that in Belarus, where parliamentary democracy and the concomitant freedom of association and assembly are no longer functioning?
Finder Kommissionen det acceptabelt, at Moldova udvikler sig til en ø af fattigdom, hvilket skaber grobund for interne etniske konflikter mellem det rumænsksprogede flertal og det slaviske mindretal, eller for en eksternt rettet terroristisk eventyrlyst, der kan sammenlignes med Afghanistan under Taleban-styret?
Is it acceptable that Moldova should degenerate into an island of poverty, creating a breeding ground for internal ethnic conflicts between the Romanian-speaking majority and the Slav minority, or for externally directed terrorist adventurism comparable to that which arose in Afghanistan under the Taliban?
Hvad agter Kommissionen at gøre for at bidrage til, at forskelsbehandlingen af Moldova hurtigst muligt bringes til ophør i betragtning af, at det i fremtiden vil grænse op til EU?
What will the Commission do to help put an end to discrimination against Moldova as soon as possible, bearing in mind that in future it will border directly on the EU?
Samlet svar afgivet på Kommissionens vegne af Christopher Patten på skriftlige forespørgsler E-0684/02 og E-0685/02
Joint answer to Written Questions E-0684/02 and E-0685/02 given by Mr Patten on behalf of the Commission
Kommissionen er meget bekymret over den udbredte fattigdom i Moldova.
The Commission is very concerned about the level of poverty in Moldova.
Landet er ganske rigtigt et af de fattigste i Europa, og fattigdom kan forværre etniske konflikter og andre trusler mod sikkerheden, såsom terrorisme.
The country is indeed among the poorest in Europe and poverty can aggravate ethnic conflicts and other security threats like terrorism.
Det er af allerstørste betydning, at Moldova når til en aftale med Verdensbanken og Den Internationale Valutafond (IMF), som kan bane vejen for yderligere finansiel bistand.
Moldova urgently needs to come to an agreement with the World Bank and the International Monetary Fund (IMF) that would open the way to further financial assistance.
Landets økonomiske problemer skyldes til dels også det uløste spørgsmål om forholdet til Transdniestrien, hvor størstedelen af industrivirksomheden foregår.
Her economic problems are also partly related to the unresolved relations with the Transdniestria province where most of the industrial activity is located.
Forbindelserne mellem EU og Moldova bygger på partnerskabs- og samarbejdsaftalen (PSA), som trådte i kraft i 1998.
EU-Moldova relationships are governed by the Partnership and Cooperation Agreement (PCA) which entered into force in 1998.
PSA indeholder bestemmelse om en løbende politisk dialog, handelsliberalisering og et bredt anlagt samarbejde baseret på respekten for de demokratiske principper og menneskerettighederne.
The PCA provides for regular political dialogue, trade liberalisation and wide ranging cooperation, based on respect of democratic principles and human rights.
Den betydning, som Unionen tillægger Moldova, afspejler sig også i beslutningen fra Det Europæiske Råd på mødet i Göteborg (den 15. og 16. juni 2001) om at indbyde Moldova til den næste europæiske konference sammen med Ukraine.
The importance which the Union attaches to Moldova has also been reflected in the decision of the Gothenburg European Council (15/16 June 2001) to invite the country together with Ukraine to the next European Conference.
Fællesskabets bistand har i de sidste ti år udgjort 120 mio. EUR i faglig bistand og 87 mio. EUR i makrofinansiel bistand.
Community assistance has amounted to EUR 120 million of technical assistance and EUR 87 million of macro-financial assistance over the last ten years.
Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand (ECHO) har bevilget ca. 5,5 mio. EUR til at bøde på de negative humanitære virkninger af den økonomiske krise i Rusland i 1998.
The European Humanitarian Office (ECHO) had provided some EUR 5,5 million in order to cushion the adverse humanitarian impact of the 1998 Russian financial crisis.
ECHO har i overensstemmelse med sit grundlæggende mandat (som er nødhjælp umiddelbart efter naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer) gradvis indstillet sin virksomhed i Moldova i 2001.
In accordance with its core mandate (emergency relief in the immediate aftermath of natural or man made disasters) ECHO has phased out its activities in Moldova in 2001.
I marts 2001 påbegyndte Kommissionen programmet for fødevaresikkerhed (5,5 mio. EUR for regnskabsåret 2002).
In March 2001, the Commission started the Food Security Programme (EUR 5,5 million for the 2002 budgetary year).
Intet i Unionens forbindelser med Rusland og Ukraine forpligter Unionen til ikke at beskæftige sig med udviklingen i Moldova.
Nothing in the Union relations with Russia or Ukraine obliges the Union not to concern itself with developments in Moldova.
Situationen i Moldova er tværtimod et regelmæssigt emne i EU's politiske dialog med Rusland og Ukraine, hvor man søger en bedre forståelse af årsagerne til landets problemer og at finde en løsning specielt i Transdniestrien, hvor Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) også har en vigtig rolle at spille.
On the contrary, the situation in Moldova is a regular topic in the EU's political dialogue with Russia and Ukraine, with a view to improving common understanding on the root causes of the country's problems, and in order to find solutions in the Transdniestria in particular where the Organisation for Security and Cooperation in Europe (OSCE) also has a key role to play.
Med hensyn til Moldovas eventuelle medlemskab handler Kommissionen strengt i overensstemmelse med grundkriterierne for tiltrædelse af Unionen, som Det Europæiske Råd fastlagde i København i 1993, sammen med Det Europæiske Råds beslutning i Luxembourg i 1997, hvad angår de lande, som er inddraget i den igangværende tiltrædelsesproces.
Concerning possible EU membership for Moldova, the Commission acts strictly in accordance with the basic criteria for Union accession as laid down by the European Council of Copenhagen in 1993 as well as the decision of the Luxembourg European Council in 1997 as regards the countries which participate in the current accession process.
Økonomiske og kulturelle forbindelser med eksisterende medlemsstater har ingen betydning i den forbindelse.
Economic or cultural links with present Member States have no bearing in the situation.
Hvorvidt en person har statsborgerskab i en medlemsstat eller ret til at opnå statsborgerskab, er et anliggende, der reguleres ved den pågældende medlemsstats lovgivning.
Whether or not an individual possesses the nationality of a Member State, or the right to obtain it, is a matter for the national law of the Member State concerned.
Efter tiltrædelse vil det fortsat være Rumænien, der er beføjet til at give personer bosat i Moldova statsborgerskab.
After accession, it would still be within the competence of Romania to grant nationality to residents of Moldova.
Personer med dobbelt moldovisk/rumænsk statsborgerskab vil have visumfri adgang til Rumænien og enhver anden medlemsstat.
People with double Moldovan/Romanian nationality would have visa-free access to Romania or any other Member State.
Kommissionen har ingen oplysninger, der kan danne grundlag for at anslå migrationsstrømmen som følge af en sådan udvikling.
The Commission does not have any basis for estimating the migration flows that may result from such developments.
I almindelighed vil Rumænien fra tiltrædelsen skulle indføre visumkrav for statsborgere i de tredjelande, der er anført i Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 Rådets forordning (EF) nr. 539/2001 af 15. marts 2001 om fastlæggelse af listen over de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af de ydre grænser, og listen over de tredjelande, hvis statsborgere er fritaget for dette krav, EFT L 81 af 21.3.2001 . , ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2414/2001 EFT L 327 af 12.12.2001 . .
As a general rule, upon accession to the Union, Romania will have to introduce a visa requirement for nationals of those third countries listed in Annex I of Council Regulation (EC) No 539/2001 Council Regulation (EC) No 539/2001 of 15 March 2001 listing the third countries whose nationals must be in possession of visas when crossing the external borders and those whose nationals are exempt from that requirement, OJ L 81, 21.3.2001 . , as amended by Council Regulation (EC) No 2414/2001 of 7 December 2001 OJ L 327, 12.12.2001 . .
Eventuelle undtagelser fra det generelle visumkrav vil kunne indrømmes efter disse forordningers bestemmelser.
Possible exceptions from the general visa requirement would be subject to the relevant provisions of these regulations.
Kommissionen håber, at Moldova vil kunne undgå en politisk udvikling som den, der kendetegner Belarus, og den er rede til sammen med verdenssamfundet at gøre sit til at sikre dette.
The Commission hopes that Moldova will be able to avoid political developments similar to those in Belarus, and is ready to do its part, together with the international community, to try to ensure this.
2002/C 205 E/206
2002/C 205 E/206
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0694/02
WRITTEN QUESTION E-0694/02
Om: Forsinket udvikling af det biologiske landbrug i Grækenland
Subject: Delays in development of organic farming in Greece
Ifølge oplysninger offentliggjort af den græske organisation for certificering af biologiske produkter er Grækenland den af EU-medlemsstaterne, der er længst bagud med hensyn til produktion af biologiske landbrugsprodukter.
Data published by the Greek Organisation for the Certification of Organic Produce reveal that Greece produces the smallest quantity of organic produce of all the Member States.
Endvidere påpeger den samme organisation, at Landbrugsministeriet, hvad angår biologisk kvægopdræt, to år efter vedtagelsen af den relevante forordning endnu ikke har truffet de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning.
The same organisation also notes that the Ministry for Agriculture has not yet taken the necessary measures to implement the EU Regulation on organic stock farming two years after it was adopted.
Hvor stor er procentandelen af biologisk dyrkede arealer i forhold til de samlede dyrkningsarealer i de enkelte medlemsstater?
What percentage of the total area under cultivation is organically farmed in each Member State?
Hvor høj støtte fra fællesskabsbudgettet har Grækenland modtaget på dette område, og hvor meget af denne støtte er blevet udnyttet?
How much funding does Greece receive from the Community budget for organic farming and how much has it used?
Hvad er grundene til, at Grækenland er bagud i forhold til andre lande?
What are the reasons for the lack of progress in Greece compared with other countries?
Hvilke problemer er der især konstateret i forbindelse med udvikling af biologisk kvægopdræt i Grækenland?
What particular problems are associated with the promotion of organic stock farming in Greece?
Ifølge de konsoliderede data for 1999, som Kommissionen har adgang til, udgør den procentdel af det udnyttede landbrugsareal (ULA), som dyrkes økologisk eller er ved at overgå til økologisk produktion, 2,6 % af EU's samlede ULA.
According to the Commission's consolidated data for 1999, 2,6 % of the Union's utilised agricultural area is either used for or being converted to organic farming.
Medlemsstaterne kan inddeles i tre kategorier: —
The Member States fall into three groups: —
De, som ligger langt over ovennævnte gennemsnit: Danmark, Italien, Østrig, Finland og Sverige (tal mellem 5 og 8,5 %).
those well above this average: Denmark, Italy, Austria, Finland, Sweden (between 5 % and 8,5 % of UAA);
De, som ligger omkring gennemsnittet: Tyskland (2,6 %) og Det Forenede Kongerige (2,5 %).
those around the average: Germany (2,6 %), United Kingdom (2,5 %);
De, som ligger under gennemsnittet: Belgien, Grækenland, Spanien, Frankrig, Irland, Luxembourg, Nederlandene og Portugal (tal mellem 0,5 % — Grækenland — og 1,3 % — Spanien).
those below it: Belgium, Greece, Spain, France, Ireland, Luxembourg, Netherlands, Portugal (from 0,5 % in Greece to 1,3 % in Spain).
For at bedre at kunne forstå, hvilke midler der i Grækenland afsættes til økologiske landbrugsinitiativer i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 2078/92 af 30. juni 1992 om miljøvenlige produktionsmetoder i landbruget, samt om naturpleje EFT L 215 af 30.7.1992 . , og Rådets forordning (EØF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger EFT L 160 af 26.6.1999 . skal man for økologisk landbrugs vedkommende se på denne aktions udvikling og dynamik i et tidsmæssigt perspektiv: Det samlede vejledende budget for det oprindelige program under forordning 2078/92 som ændret i begyndelsen af 1999, og de økologiske landbrugsforanstaltninger, der er omfattet af programmeringsdokumentet for udvikling af landdistrikter for 2000-2006 i medfør af forordning 1257/99, udgør 79,4 mio. EUR.
For a proper understanding of agri-environmental financing in Greece under Council Regulations (EEC) No 2078/92 of 30 June 1992 on agricultural production methods compatible with the requirements of protection of the environment and maintenance of the countryside OJ L 215, 30.7.1992 . and (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain Regulations OJ L 160, 26.6.1999 . the evolution and dynamic of the Greek measures have to be taken into account: the old programme under Regulation (EEC) No 2078/92 , modified at the beginning of 1999, and the organic farming scheme included in the rural development programming document for 2000-2006 under Regulation (EC) No 1257/1999 enjoy a cumulative indicative budget of some € 79 400 000 .
Bidraget fra EUGFL, Garantisektionen, til disse udgifter vil i alt ligge på omkring 59,5 mio. EUR.
The EAGGF Guarantee Section's contribution to this expenditure will total some € 59 500 000 .
De samlede udbetalinger til modtagerne under disse to instrumenter, herunder for år 2000, udgør 17,93 mio. EUR.
Payments under the two instruments amount, 2000 included, to € 17 930 000 .
Der gøres opmærksom på, at det oprindelige program i praksis var begrænset til et enkelt år, nemlig 1999.
It must be remembered that the old programme was restricted to virtually one whole year, 1999.
I forhold til den samlede periode 1999-2006 (oprindelige program plus det nye program for økologisk landbrug) udgør udbetalingerne til modtagerne for 1999-2000, dvs. for en fjerdedel af den samlede periode, omkring 23 % af det samlede kumulerede budget for økologisk landbrug.
Thus taking the entire 1999-2006 period (old plus new organic farming programme) payments for 1999-2000, i.e. for one quarter of the total period, account for about 23 % of the cumulative budget for organic farming.
I programmeringsdokumentet for 2000-2006 har man desuden tilføjet økologisk opdræt som et nyt indsatsområde, hvortil de samlede udgifter forventes at udgøre omkring 45,7 mio. EUR og bidraget fra EUGFL omkring 34,4 mio. EUR.
It should also be noted that in the 2000-2006 programming document organic stock farming was added as a new measure with a total budget of some € 45 700 000 with the EAGGF contributing € 34 300 000 .
Den samlede EU-finansiering til økologisk landbrugsproduktion (vegetabilsk produktion og opdræt) anslås dermed til ca. 93,8 mio. EUR.
Total Community assistance for organic production (crop and livestock) is therefore to be estimated at € 93 800 000 .
Ovenstående tal for økologisk landbrug i Grækenland (vegetabilsk produktion) ser ud til at bekræfte den vurdering, Kommissionen gav i sit svar på det ærede medlems foregående skriftlige forespørgsel, E-3998/00 EFT C 187 E af 3.7.2001 . , nemlig at forsinkelserne i iværksættelsen af denne aktion under programmeringsdokumentet for udvikling af landdistrikter ikke er betydelige.
The above data for organic crop farming appear to confirm the Commission's assessment in its reply to the Honourable Member's question E-3998/00 OJ C 187 E, 3.7.2001 . , namely that the delays in giving effect to the measure in line with the rural development programming document are not greatly significant.
På den anden side er Grækenland rent faktisk bagud med udviklingen af det økologiske landbrug i forhold til de øvrige medlemsstater, som det fremgår af tallene fra ovennævnte svar fra Kommissionen.
Greece is also, as the figures in the above Commission study show, in bottom place among the Member States for development of organic farming.
Kommissionen mener, at der er to hovedårsager til denne forsinkelse: For det første den vanskelige og langsommelige indførelse af salgskredsløb og strukturer til forarbejdning og valorisering af økologiske produkter, for det andet visse administrative svagheder, for så vidt angår miljøvenlige landbrugsforanstaltninger, især i landbrugsministeriet.
In the Commission's opinion there are two main reasons for this: complexity of and slowness in creating distribution channels and processing and value-adding structures for organic products, and administrative weakness in the Agriculture Ministry as regards the agri-environmental measures.