natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rådet er ikke i stand til at besvare dette spørgsmål, da det ikke forvalter gennemførelsen af programmer, der finansieres af strukturfondene.
The Council is not in a position to answer this question as it does not manage the implementation of programmes financed by structural funds.
Spørgsmålet bør rettes til Kommissionen.
This question should be addressed to the Commission.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3838/06
WRITTEN QUESTION E-3838/06
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3839/06
WRITTEN QUESTION E-3839/06
Om: Bekæmpelse af skovbrande i Den Europæiske Union
Subject: Combating forest fires in the European Union
Den Europæiske Union har et samlet skovareal på 148 mio. ha, hvoraf 85 % udnyttes.
The European Union contains 148 million hectares of forest, 85 % of which is exploited commercially.
60 % af EU's skove ligger på jorder, der tilhører omkring 15 millioner private jordejere.
60 % of the EU’s forests are on land belonging to around 15 million private landowners.
Inden for skovdrift tegner skov-, træ- og papirsektoren sig for 3,5 mio. arbejdspladser og bidrager på betragtelig vis til den sociale samhørighed og forbedringen af levevilkårene, især i landområderne.
The forestry-wood-paper sector provides jobs for around 3.5 million people and makes a decisive contribution to social cohesion and improving the quality of life, especially in rural areas.
I februar 2006 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om Kindermann-rapporten om iværksættelse af en skovstrategi for EU og i maj i år en anden beslutning om naturkatastrofer, hvoraf en betydelig del omhandlede bekæmpelsen af skovbrande.
In February this year the European Parliament adopted a resolution on the Kindermann report on the implementation of a European Union forestry strategy and in May it adopted another resolution on natural disasters, including important provisions on the subject of combating forest fires.
Og denne trussel er blevet skærpet efter den bølge af brande, der brød ud i sommer i forskellige lande.
Interest has increased as a result of the series of fires that hit various countries this summer.
Hvad angår den videre behandling af beslutningerne og de planlagte initiativer på området, er det vigtigt at indhente oplysninger om følgende punkter, der har betydning for bekæmpelse af skovbrande: 1.
In order to show what progress is being made on the content of the resolutions and the initiatives envisaged in this context, can the Council provide information on the following elements that have a bearing on combating forest fires: 1.
Kommissionens forelæggelse af et direktivforslag om forebyggelse og forvaltning af skovbrande i Den Europæiske Union, 2.
the submission by the Commission of a proposal for a directive on the prevention and management of fires in the European Union; 2.
etableringen af et fællesskabsprogram for beskyttelse af skovene mod brande i de kommende finansielle overslag for perioden 2007-­2013, 3.
the drawing up of a Community programme to protect forests against fires in the forthcoming financial framework for 2007‑13; 3.
iværksættelsen af Galileo-programmet, der skal give mulighed for at foregribe, følge og forstå ekstreme meteorologiske fænomener og naturfænomener, såvel som andre tiltag, der har til formål at sikre en effektiv detektering og forebyggelse af skovbrande, 4.
the launching of the Galileo system to forecast, monitor and understand weather conditions and extreme natural phenomena, and other ways of detecting and effectively preventing fires; 4.
oprettelsen af en europæisk civilbeskyttelsesstyrke, 5.
the creation of a European civil protection force; 5.
andre igangværende eller planlagte initiativer fra Den Europæiske Unions myndigheders side på dette område.
other initiatives already under way or due to be introduced by the authorities of the European Union in this sphere?
Rådet har ingen oplysninger om, at Kommissionen skulle være i gang med at udarbejde konkrete lovgivningsforslag om forebyggelse og forvaltning af skovbrande i Den Europæiske Union.
The Council is not aware of concrete legislative proposals under preparation by the Commission in the field of prevention and management of forest fires in the European Union.
Hvad angår et eventuelt fællesskabsprogram til beskyttelse af skovene mod brande indeholder den nye forordning om landdistriktudvikling 2007-­2013 Rådets forordning (EF) nr. 1698/­2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), EUT L 227 af 21.10.2005. en lang række skovbrugsforanstaltninger, bl.a. med henblik på forebyggelse af skovbrande og genopretning af skove efter brande, som medlemsstaterne kan gennemføre som led i deres programmer for landdistriktudvikling.
As regards a possible Community programme to protect forests against fires, the new Rural Development Regulation for the period 2007‑13 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD), OJ L 227, 21.10.2005. contains a considerable array of forestry measures, aimed inter alia at forest fire prevention and restoration of forests damaged by fires, which Member States can implement within the framework of their rural development programmes.
Rådet skal også gøre det ærede medlem opmærksom på følgende i relation til civilbeskyttelse og bekæmpelsen af skovbrande.
The Council would like as well to provide the Honourable Member with the following information on civil protection in relation to combating forest fires.
Forebyggelsen af naturkatastrofer er dybt forankret i forskellige EU-­politikker såsom miljøpolitikken (klimaændringer og Det Europæiske Miljøagenturs aktiviteter), landbrugspolitikken (gentilplantning med skov), civilbeskyttelsespolitikken (borgernes selvbeskyttelse), retspolitikken (forebyggelse af og straf for kriminelle handlinger) og forskningspolitikken (forebyggelse af oversvømmelser, sikkerhedsforskning, global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) samt planlægning, prognoser og styring for så vidt angår naturrisici).
The prevention of natural disasters is deeply embedded in different EU policies, such as those concerning the environment (climate change; activities of the European Environment Agency), agriculture (reforestation), civil protection (self‑protection of the citizens), justice (prevention and punishment of crimes) and research (flood prevention, security research, Global Monitoring for Environment and Security (GMES), natural risk planning, forecasting and management).
Hvad angår civilbeskyttelsens rolle i EU har Rådet udtalt, at det agter at behandle disse spørgsmål yderligere inden for rammerne af Den Europæiske Unions handlingsplan om jordskælvet og flodbølgen i Det Indiske Ocean den 26. december 2004, der blev vedtaget i Rådet den 31. januar 2005 5788/05. .
With respect to the role of civil protection in the EU, the Council stated its intention to further examine these issues in the framework of the European Union Action Plan of 26 December 2004 on the earthquake and tsunamis in the Indian Ocean that was adopted by the Council on 31 January 2005 5788/05. .
Arbejdet på civilbeskyttelsesområdet har i den seneste tid især været koncentreret om følgende:
Recent work in the field of civil protection has continued in particular in the following areas :
Den 1. juni 2006 vedtog Rådet konklusioner om styrkelse af EU's katastrofe- og kriseberedskabskapacitet og håndbogen om EU's katastrofe- og krisekoordination 9497/1/06. .
On 1 June 2006, the Council adopted conclusions on reinforcing the European's Emergency and crisis response capacities and endorsed the manual on EU emergency and crisis coordination 9497/1/06. .
Rådet arbejder for øjeblikket på at få vedtaget Kommissionens forslag om oprettelse af et instrument for beredskab og hurtig indsats 8436/05. og om omarbejdningen af Fællesskabets civilbeskyttelsesordning 10257/1/06. .
The Council is currently working towards the adoption of the Commission's proposals on establishing a rapid response and preparedness instrument 8436/05. and on the recast of the Community's civil protection mechanism 10257/1/06. .
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3840/06
WRITTEN QUESTION E-3840/06
Hvad angår den videre behandling af beslutningerne og de planlagte initiativer på området, er det vigtigt at indhente oplysninger om følgende punkter, der har betydning for bekæmpelse af skovbrande: 1.
In order to show what progress is being made on the content of the resolutions and the initiatives envisaged in this context, can the Commission provide information on the following elements that have a bearing on combating forest fires: 1.
andre igangværende eller planlagte initiativer fra Den Europæiske Unions myndigheders side på dette område.
other initiatives already underway or due to be introduced by the authorities of the European Union in this sphere?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3841/06
WRITTEN QUESTION E-3841/06
Om: Konditionering af affald fra oparbejdningsanlæggene La Hague og Sellafield
Subject: Conditioning of waste produced during reprocessing at La Hague and Sellafield
I COGEMA's oparbejdningsanlæg i La Hague har der siden 2002 været anvendt en ny procedure til konditionering af kapper og strukturdele af bestrålede brændselselementer samt af teknisk affald fra bestemte områder af anlægget.
Since 2002 the Cogema reprocessing facility at La Hague has been using a new procedure for conditioning the casings and components of irradiated fuel elements as well as technical waste from certain sectors of the facility.
I stedet for den hidtidige indkapsling i cement sammenpresses affaldet i en højtrykspresse, og der opstår såkaldte CSD-­C (Colis Standard de Déchets Compactés).
Instead of waste being sealed in cement as in the past, it is now compacted in a press under high pressure and what are known as CSD-Cs are produced (Colis Standard de Déchets Compactés — standard compacted waste packages).
Denne ændring vedrører alle EU-­stater, der lader brændselselementer oparbejde hos COGEMA: Frankrig, Tyskland, Belgien og Nederlandene.
This change concerns all EU countries supplying irradiated fuel elements for reprocessing at Cogema, i.e. France, Germany, Belgium and the Netherlands.
Deler Kommissionen den generelt udbredte mening, at denne nye konditioneringsmetode giver sikkerhedstekniske og økonomiske fordele i forbindelse med mellemlagring, transport og slutdeponering i forhold til den indkapsling i cement, som COGEMA hidtil har anvendt?
Does the Commission share the generally accepted view that this new conditioning method has safety and economic advantages in terms of temporary storage, shipment and final storage when compared with the practice of waste cementation previously used at Cogema?
Finder Kommissionen også, at disse fordele navnlig ses, når det affald, der skal sammenpresses — som anført i de kompetente franske myndigheders tilladelse af 27.11.2001 —udelukkende er metallisk og ikke rummer nævneværdige organiske andele?
Does it also take the view that these advantages will become particularly effective when — as specified in the authorisation from the relevant French authorities dated 27.11.2001 — the waste intended for compaction is exclusively metallic and contains no significant organic elements?
Hvorledes vil Kommissionen i bekræftende fald arbejde på, at dette gøres varigt?
If so, how will it ensure that this remains the case?
Er Kommissionen bekendt med, om der er gjort tilstrækkeligt for at sikre affaldets stabilitet under mellemlagring og slutdeponering samt den nødvendige håndtering i denne forbindelse gennem tilstrækkelig tørring af alt affald inden sammenpresningen med henblik på at hindre korrosion og radiolyse samt at udelukke andre årsager til gasdannelse?
Is it aware whether sufficient precautions have been taken to ensure the stability of waste packages during temporary and final storage as well as of the handling activities required for this purpose by adequate drying of all waste prior to compaction in order to prevent corrosion and radiolysis and to eliminate other causes of gas formation?
Hvordan er kriteriet for tilstrækkelig tørring, og hvordan sikres det, at det overholdes?
What form does the criterion for adequate drying take and how is it enforced?
Hvilke undersøgelser er der foretaget af gasdannelser i affaldet og med hvilke resultater?
What investigations have been carried out into gas formation in waste packages and with what results?
Hvorledes forholder det sig i dag med COGEMAS tilladelse til fremstilling af CSD-C, for så vidt angår de tilladte materialer til sammenpresning og disses oprindelse fra oparbejdningsanlægget?
What is the current state of the authorisation for the manufacture of CSD-Cs for Cogema in respect of the materials allowed for compaction and their origin in the reprocessing facility?
Hvilke berørte EU-­stater har indtil nu godkendt tilbagesendelse CSD-C og på hvilke vilkår?
Which of the EU countries concerned have so far agreed to repatriation of CSD-Cs and under what conditions?
Hvor mange enheder CSD-C produceres der for hver enkelt af de berørte EU-stater?
How many CSD-Cs are produced for each of the EU countries concerned?
Hvornår planlægges der levering til de respektive stater, og er der tilstrækkelig kapacitet til mellemlagring?
When is shipment planned to the relevant countries and does adequate temporary storage capacity already exist for this purpose?
Har Kommissionen indtil nu truffet foranstaltninger eller vil den træffe foranstaltninger til også at kræve sammenpresning af tilsvarende affald i oparbejdningsanlægget i Sellafield?
Has the Commission already taken steps or will it do so in the future in order to urge the use of compaction for appropriate waste at the reprocessing facility at Sellafield as well?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3842/06
WRITTEN QUESTION E-3842/06
Om: Den Europæiske Menneskerettighedskonvention EMRK og EU-­medlemskab
Subject: ECHR and EU membership
Svaret fra Franco Frattini (E-­3198/­06) behandler ikke de spørgsmål, jeg stillede.
The answer given by Mr Frattini (E‑3198/06) does not actually deal with the points I raised.
Kunne jeg derfor få et specifikt svar på hvert af mine følgende spørgsmål: 1.
Could I, therefore, have a specific answer to each of my questions, namely: 1.
Er medlemsstaterne underlagt nogen specifik forpligtelse (i modsætning til en »grundlæggende forbindelse«) til at tiltræde EMRK? 2.
Is there any specific obligation (as opposed to a ‘fundamental link’) for a Member State to accede to the ECHR? 2.
Er der noget til hinder for, at en medlemsstat fraviger en del af EMRK og fortsat er medlem af EU?
Is there any reason why a Member State should not derogate from part of the ECHR and still remain in the EU?
(Så vidt jeg har forstået, har visse medlemsstater allerede fraveget visse dele af konventionen).
(My understanding is that certain Member States have already derogated from certain parts of the ECHR).
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3843/06
WRITTEN QUESTION E-3843/06
Om: Bevillinger til rumpolitik
Subject: Budget for space policy
Kommissionens udarbejdelse af et dokument for 2007 om EU's langsigtede strategi på rumområdet synes ifølge pressemeddelelser at give sig udtryk i en nedsættelse af EU's ambitioner på rumområdet.
Press reports suggest that the document the Commission is preparing for 2007, setting out Europe's long-term strategy for space policy, will result in reduced Community ambitions in the space sector.
De budgetmæssige nedskæringer, der allerede er foretaget (de 25 har kun afsat 200 mio. EUR til indsatsen på dette område på Unionens budget), varsler ilde for fremtiden.
The budget cuts which have already been initiated (for example, the 25 have earmarked only EUR 200 million per year in the EU budget) bode ill for the future.
Disse nye retningslinjer er en fejl i tredobbelt forstand.
These new policy trends are mistaken for three reasons.
Kan Rådet på denne baggrund angive, om rumpolitikken fortsat er en af dets prioriteringer i de kommende år?
In view of the above, can the Council confirm whether space policy will remain one of its priorities for the coming years?
Som det ærede medlem ved, bygger de nuværende institutionelle arrangementer med henblik på udformning og iværksættelse af en rumpolitik i Europa på et snævert samarbejde mellem flere retligt uafhængige internationale organisationer — Det Europæiske Fællesskab (EF), Den Europæiske Rumorganisation (ESA), specialiserede rumorganisationer såsom EUMETSAT — og de respektive organisationers individuelle medlemsstater, hvoraf mange har deres egen nationale rumorganisation.
As the Honourable Member will be aware, the present institutional arrangements for the formulation and implementation of space policy in Europe are based on close cooperation between several legally independent international organisations — the European Community (EC), the European Space Agency (ESA), specialised space agencies like Eumetsat — and the individual Member States of the respective organisations, many of which run their own national space agencies.
Denne i forvejen komplekse konstruktion omfatter ikke forsvarsrelaterede rumaktiviteter, der henhører under de nationale forsvarsministerier.
This already complex set-up does not include defence-related space activities, which are the responsibility of the national ministries of defence.
Alle disse institutioner har deres eget budget, og Den Europæiske Unions indsats på rumområdet tegner sig derfor samlet set for et væsentligt større beløb end den del af EF-­budgettet, der er afsat til rumpolitik.
Each of these institutions has its own budget, and the sum total of the European Union's space effort is thus considerably greater than the part of the budget of the European Community devoted to space policy.
Hvad angår Det Europæiske Fællesskab udgør Galileo-satellitnavigationssystemet og det globale miljø- og sikkerhedsovervågningssystem (GMES) i øjeblikket de vigtigste ruminitiativer.
As far as the European Community is concerned, the Galileo satellite navigation system and the global monitoring for environment and security (GMES) are currently the most important space initiatives.
Det ærede medlem vil imidlertid også være bekendt med, at Kommissionens forslag til syvende rammeprogram for forskning (2007-­2013) for første gang indeholder en særskilt temaprioritet for rumforskningsaktiviteter med et foreslået vejledende beløb på over 1,4 mia. EUR.
But the Honourable Member will also be aware that the Commission's proposal for the seventh research framework programme (2007‑13) for the first time contains a separate thematic priority for space research activities with a proposed indicative amount of more than EUR 1.4 billion.
Enhver vurdering af tendensen i de igangværende drøftelser om den fremtidige europæiske rumpolitik må på nuværende tidspunkt pr. definition være meget ufuldstændig og provisorisk, da forhandlingerne mellem EF, ESA og deres respektive medlemsstater endnu ikke er afsluttet.
Any assessment of the trend of the current ongoing discussions about the future European space policy must by definition be very incomplete and tentative at the present time, as negotiations between the EC, ESA and their respective Member States are still ongoing.
Retningslinjerne vedtaget på det seneste møde i Rumrådet den 28. november 2005 giver imidlertid sammen med resultatet af Rådets drøftelser den 30. maj 2006 et ret klart billede af, hvordan det går med udformningen af en europæisk rumpolitik og en køreplan for udviklingen fremover på dette område.
However, the last ‘Space Council’ orientations of 28 November 2005, together with the results of the Council's proceedings of 30 May 2006, provide a rather clear picture of the state of play concerning the development leading to a European space policy, and a roadmap for future developments in this area.
Arbejdet med at udforme et europæiske rumprogram er opdelt i fire moduler: varetagelse af internationale forbindelser, aktiviteter, som ESA har hovedansvaret for, industripolitik for rumsektoren og aktiviteter, som EF har hovedansvaret for.
Work on the preparation of the European space programme has been divided into four modules, addressing international relations, activities for which the ESA has lead responsibility, industrial policy for the space sector and activities for which the EC has lead responsibility.
Disse moduler vil blive drøftet og udformet nærmere ét for ét, idet der allerede er drøftelser i gang i de fælles forberedende organer, der er nedsat i henhold til EF-­ESA-rammeaftalen.
These modules will be discussed and designed in sequence, with discussions already being underway in the joint preparatory bodies set up under the EC‑ESA framework agreement.
Dette forberedende arbejde vil give et samlet overblik over alle de punkter, som medlemsstaterne er enige om, og dermed over de områder, hvor der kan arbejdes videre med en fremtidig europæisk rumpolitik.
This preparatory work will produce a complete overview of all points of convergence between Member States, and thus of the areas where a future European space policy can be carried forward.
Finansieringen, navnlig for så vidt angår Fællesskabets bidrag, vil utvivlsomt være et af hovedpunkterne i enhver drøftelse om en europæisk rumpolitik.
Financing, in particular as regards the Community commitments, will undoubtedly be one of the key aspects of all discussions on the European space policy.
Igen er det vigtigt at understrege, at ESA's og medlemsstaternes finansielle bidrag vil skulle tages med i betragtning, hvis man vil danne sig et fuldstændigt billede af den europæiske indsats på rumområdet.
Again, it is important to underline that financial effort of ESA and Member States will need to be taken into account to arrive at a complete picture of the European effort in space.
Den kurs, der vil blive lagt for den europæiske rumpolitik fremover, vil blive et resultat af komplekse politiske og budgetmæssige beslutninger, og i denne proces har Europa-Parlamentet i kraft af sine beføjelser i budgetsammenhæng og som led i den fælles beslutningsprocedure helt sikkert en meget vigtig rolle at spille.
The future direction of European space policy will be the result of complex political and budgetary decisions, in which the European Parliament, in exercising its budgetary powers and co-decision competences, without any doubt has a very important role to play.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3844/06
WRITTEN QUESTION E-3844/06
Om: Krise inden for vin- og trøffelavlen
Subject: Crisis in the wine- and truffle-producing sectors
Den europæiske sammenslutning af trøffelproducenter understregede for nylig, at der var mangel på trøfler på verdensmarkedet, og at Europa stadig oftere tenderede imod at importere trøfler fra Asien på grund af et for lavt produktionsniveau i Europa.
The European Truffle Producers’ Group (Groupement européen de la truffe et de la trufficulture) has recently highlighted a shortage of truffles on the world market and notes that Europe now increasingly tends to import truffles from Asia because the level of production in Europe is too low.
Trøffelproducenterne har flere gange uden held foreslået Kommissionen, at der iværksættes produktionsfremmende foranstaltninger.
Truffle-producers have repeatedly suggested to the Commission measures to revive the sector, with no result.
Da Kommissionen nu påtænker at reformere den fælles markedsordning for vin, og da trøfler og vin dyrkes på de samme arealer, synes det hensigtsmæssigt på ny at sætte gang i produktionen af trøfler, der i forhold til sidste århundrede er gået katastrofalt tilbage.
Now that the Commission is proposing to reform the common market in wine, and given that truffles and vines grow in the same areas, this would seem to be the moment to revive truffle production, which has fallen drastically compared with the 20th century.
Disse produktionsfremmende foranstaltninger bør støttes, da de ikke blot vil få positive virkninger for beskæftigelsen, men også for turismen og bevarelsen af miljøet.
This revival deserves to be encouraged: it would have positive effects not only on jobs, but also on tourism and the environment.