natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvilke initiativer har Kommissionen taget for at styrke de nigerianske myndigheders styring, således at der sikres en mere effektiv anvendelse af udviklingsbistanden?
What measures has the Commission taken to strengthen the governance of the Nigerian authorities, in order to ensure that development aid is used more effectively?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1823/10
WRITTEN QUESTION E-1823/10
af Luigi Berlinguer (S&D)
by Luigi Berlinguer (S&D)
Om: EMETT-projektet: European Master for European Teacher Training (Europæisk kandidatlæreruddannelse)
Subject: EMETT Project: European Master for European Teacher Training
EMETT-projektet (European Master for European Teacher Training), der finansieres under Erasmusprogrammet for livslang læring, baner vejen for en reel udsigt til kulturel og erhvervsmæssig mobilitet for overbygningslærere i Europa.
The EMETT project (European Master for European Teacher Training), funded under the Erasmus Lifelong Learning programme, paves the way for a real perspective of cultural and professional mobility for secondary teachers in Europe.
Demografiske prognoser stiller i udsigt, at mindst fem mio. europæiske lærere går på pension inden for de næste fem år: Fremme af fælles eksamensgrader synes at være en effektiv strategi for at lette konvergensen af læreruddannelsessystemer og lærermobilitet.
Demographic projections indicate the prospect of at least 5 million European teachers retiring in the next five years: the promotion of joint degrees seems to be an effective strategy to facilitate the convergence of teacher training systems and teacher mobility.
Hvad kan der gøres for at fremme den indledende læreruddannelse for overbygningslærere efter den nye Kommissions opfattelse?
What can be done for the promotion of initial teacher training for secondary school teachers, as far as the new Commission is concerned?
Har Kommissionen planer om aktivt at fremme og indføre europæiske universiteters fælles læreruddannelsesgrader?
Does the Commission plan to actively promote and foster European universities’ joint teacher training degrees?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1824/10
WRITTEN QUESTION E-1824/10
af Giommaria Uggias (ALDE)
by Giommaria Uggias (ALDE)
Om: Indhold af de af Alcoa underskrevne garantier
Subject: Content of the guarantee from Alcoa
Det amerikanske multinationale selskab Alcoa (Aluminium Company of America), som har etableret sig i Italien, fremstiller primært aluminium og driver de to anlæg i Portovesme og Fusina.
The US multinational Alcoa (Aluminium Company of America), which is established in Italy, produces primary aluminium and manages two plants in Portovesme and Fusina.
Som følge af en aftale mellem den italienske regering og Alcoa har virksomheden i årevis nydt godt af faste nedsatte elpriser.
For years, on the basis of an agreement between the Italian Government and Alcoa, the latter has benefited from preferential fixed electricity tariffs.
Senere krævede den nationale energimyndighed, at Alcoa stillede en garanti på ca. 400 mio. EUR for aftalen, således at virksomheden kunne betale eventuelle sanktioner i tilfælde af indsigelser fra EU.
The national energy authority subsequently requested a deposit of some EUR 400 million from Alcoa, to guarantee the agreement, so that if the EU were to take legal action against Italy Alcoa would pay any penalties.
I november 2009 besluttede Kommissionen, at de nedsatte priser, som Alcoa havde nydt godt af, var uforenelige med fællesskabsreglerne for statsstøtte, og anmodede den italienske regering om at inddrage førnævnte garanti med tilhørende renter.
Last November, the Commission, after deciding that the discounted electricity tariffs enjoyed by Alcoa were incompatible with Community legislation on state aid, asked the Italian Government to retain Alcoa's deposit, with interest.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1825/10
WRITTEN QUESTION E-1825/10
Om: Anvendelse af den af Alcoa stillede garanti til sanering af Sulcis (Sardinien)
Subject: Use of the guarantee deposit from Alcoa as co-financing share for EU funding
Det amerikanske multinationale selskab Alcoa (Aluminium Company of America), som har etableret sig i Italien, producerer 100 % af Italiens primære aluminium og driver de to anlæg i Portovesme og Fusina, der beskæftiger 600 medarbejdere.
In Italy, the US multinational Alcoa (Aluminium Company of America) produces 100 % of our country's primary aluminium and manages two plants in Portovesme and Fusina, employing over 600 people.
I flere år har Alcoa nydt godt af faste nedsatte elpriser, som EU senere anså for at være uforenelige med fællesskabsreglerne for statsstøtte.
For years, Alcoa has benefited from preferential fixed electricity tariffs which the European Union subsequently deemed to be incompatible with Community legislation on state aid.
Op til i dag har den nationale energimyndighed pålagt Alcoa en garantistillelse på ca. 400 mio. EUR, der er resultatet af en aftale mellem Alcoa og den italienske regering, og som indebærer, at det multinationale selskab fik forlænget nedslaget i elprisen, dog under den forudsætning at selskabet selv ville betale i tilfælde af indsigelser fra EU.
Even today, the national energy authority is continuing to demand from Alcoa a guarantee of some EUR 400 million, stemming from an agreement between Alcoa and the Italian Government according to which the multinational could continue to receive discounted electricity bills provided that it paid if the EU were to take legal action against Italy.
I november 2009 besluttede Kommissionen, at de nedsatte rabatpriser, som Alcoa havde nydt godt af, skal betragtes som statsstøtte, og anmodede den italienske regering om at inddrage den af Alcoa stillede garanti i tilfælde af indsigelser fra EU mod Italien.
In November 2009, after it had been established that the discounted electricity tariffs enjoyed by Alcoa constituted state aid, the Italian Government was asked to retain Alcoa's deposit.
Den italienske regering har meddelt, at den ikke agter at lade det multinationale selskab forlade Italien, så længe den garanti, på grundlag af hvilken selskabet har fået forlænget nedslaget i elprisen, ikke er blevet tilbagebetalt.
The Italian Government expressed the view that it did not want to allow the multinational to leave Italy until the deposit which had enabled it to receive extended electricity discounts had been returned.
På denne baggrund bedes Kommissionen oplyse, om førnævnte garantistillede beløb kan anvendes som andel til medfinansiering af EU‑midler.
In the light of the above, can the Commission say whether the amount of this deposit could not be used as a co-financing share for EU funding?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1826/10
WRITTEN QUESTION E-1826/10
Om: Anvendelse af den af Alcoa stillede garanti til sanering af Sulcis (Sardinien)
Subject: Use of the guarantee deposit from Alcoa for the clean-up of the Sulcis area (Sardinia)
På denne baggrund bedes Kommissionen meddele, om den italienske stat kan gøre krav på det garantistillede beløb og anvende det på Sardinien, og navnlig til sanering af Sulcis, som er et økonomisk ugunstigt stillet område, som har båret byrden af miljøforureningen fra miner og metalproduktion?
In the light of the above, can the Commission say whether the Italian Government could not be prosecuted and ordered to pay the amount of this deposit, which could then be allocated to Sardinia to pay for the clean-up of the Sulcis area, which is an economically depressed area which has had to bear the cost of environmental pollution caused by mines and metal production?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1827/10
WRITTEN QUESTION E-1827/10
Om: Climategate — fup med klimaændringerne på vores planet
Subject: Climategate: the climate change swindle
I 2007 udtalte FN's Mellemstatslige Panel for Klimaændringer (»Intergovernmental Panel on climate Change« — herefter forkortet »IPCC«) i en af sine publikationer, at Himalayas gletsjere »med stor sandsynlighed« ikke længere ville eksistere 25 år senere, hvis jordens opvarmning fortsatte sin udvikling i det nuværende tempo.
In 2007 the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) published a text which stated that if global warming were to continue along present lines it was highly likely that the glaciers in the Himalayas would have vanished in 25 years' time.
FN's panel bygger sine konklusioner på en skala, hvor »med stor sandsynlighed« betyder, at der er mere end 90 % sandsynlighed for, at den pågældende hændelse finder sted.
The UN panel based its conclusions on a scale in which ‘highly likely’ meant that the probability of a given event taking place was higher than 90 %.
I november 2009 kom det frem, at de dataelementer, som blev trykt i IPCC's rapport fra 2007 om global opvarmning, er resultatet af tre grove fejl, og at der følgelig savnes et hvilket som helst videnskabeligt belæg til støtte for de katastrofale forudsigelser, som blev udarbejdet af instituttets største eksperter.
In November 2009 it emerged that the raft of data published in the IPCC's 2007 report on global warming were the result of three glaring mistakes and that there was therefore no serious scientific basis in support of the doom-laden forecasts drawn up by the IPCC's leading experts.
Situationen bliver endnu alvorligere, når det tages i betragtning, at IPCC inden for klimatologi anses for at være et referencepunkt for revisionen af »inter partes«-prognoser.
The situation is all the more serious when one considers that in the field of climatology the IPCC is considered the reference point for the inter partes revision of the forecasts.
I lyset af denne situation bedes Kommissionen oplyse, dels om den ikke finder det passende at lade foretage grundige kontroller af pålideligheden af de data, der publiceres i den forbindelse, dels om det ikke er på tide, at der søges efter effektive mekanismer for at undgå de ærgerligt velkendte tilfælde af private finansieringer, som har til formål at påvirke og/eller styre offentliggørelsen af bestemte videnskabelige resultater.
In the light of this situation, does the Commission not think it should carry out rigorous checks on the reliability of the data that are published in this field and is it not time to find effective ways of avoiding the regrettably notorious cases in which private funding is designed to influence and/or pilot the publication of certain results?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1828/10
WRITTEN QUESTION E-1828/10
Om: Kommissionen og Parlamentet i konflikt om den fælles landbrugspolitik
Subject: Commission and Parliament at odds over the CAP
Den fælles landbrugspolitik er en af EU' vigtigste politikker, hvilket ses af det faktum, at landbrugsudgifterne udgør ca. 45 % af fællesskabsbudgettet.
The Common Agricultural Policy (CAP) is one of the most important EU policies, as attested by the fact that agricultural expenditure accounts for some 45% of the EU budget.
Landbrug og skovbrug dækker størstedelen af vores jord og spiller en afgørende rolle for landbrugsdistrikterne og økonomiens sundhedstilstand.
Farmland and forests occupy most of our territory and have a key role in determining the state of health of rural landscapes and the economy.
Landbrugerne udfører mange forskellige funktioner, såsom fremstilling af fødevarer og andre produkter, landskabsforvaltning, miljøbeskyttelse og turisme.
Farmers play many different roles, such as producing food and other products, managing the landscape, protecting the environment and engaging in tourism-related activities.
Med Lissabontraktatens ikrafttrædelse får Europa-Parlamentets medlemmer mere indflydelse på beslutningerne om de forskellige EU‑politikker.
Following the entry into force of the Treaty of Lisbon, MEPs now have increasing influence over the decision-making procedures relating to Community policies.
Europa-Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter vurderede på sit møde den 24. februar 2010 som meget alvorligt, at levnedsmiddelsektoren blev udelukket EU's fremtid og erklærede sig uenig i de drastiske nedskæringer i bevillingerne til landbrugspolitikken, som blev foreslået i den anledning.
On 24 February 2010, Parliament's Committee on Agriculture had expressed the view that the exclusion of the agri-food sector from the EU's future was a very grave matter and had expressed disagreement with the drastic cuts being proposed to the funding of the Common Agricultural Policy.
Et ganske overvældende flertal af Europa-Parlamentet stemte på plenarmødet i Strasbourg i går imod Kommissionens planer om at fjerne levnedsmiddelsektoren fra EU's strategiske prioriteter, og understregede samtidig nødvendigheden af, at den fælles landbrugspolitik igen blev placeret blandt Fællesskabets centrale mål.
Yesterday, in the Strasbourg part-session, Parliament voted by an overwhelming majority against the Commission plan to exclude the agri-food sector from the EU's strategic priorities and expressed the need to put the CAP back into its rightful place among the main Community objectives.
Mener Kommissionen ikke, at der bør tages hensyn til den fælles landbrugspolitiks betydning — også i betragtning af at fællesskabsbudgettet på grund af krisen er forblevet uændret (hver medlemsstat bidrager med 1,17 % af sit BNP) og ikke vil stige? 2.
Does the Commission not feel it should take into account the importance of the CAP, given also that because of the crisis the Community budget has remained unchanged (each Member State contributes 1.17% of its GDP) and will not increase? 2.
Mener Kommissionen desuden ikke, at der bør tages passende hensyn til Europa-Parlamentets udtrykkelige ønske om at den fælles landbrugspolitik bibeholdes?
Does it not also think it should attach due importance to the will expressed by Parliament which, in fact, does not want to abandon the CAP?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1829/10
WRITTEN QUESTION E-1829/10
Om: Universiteter og virksomheder: behov for større dialog
Subject: Universities and business: the need for a stronger dialogue
Forskellige undersøgelser, der blev analyseret under nyligt afholdte europæiske møder, har sat kraftigt fokus på problemet med den ringe dialog mellem universiteter og virksomheder.
A number of studies which have been reviewed at recent European conferences have revealed quite clearly that there is a problem of lack of dialogue between universities and the business world.
Undervisningsverdenen fremstår oftest isoleret fra arbejdsmarkedet, eftersom den ikke formår at skabe passende betingelser, som kan give de unge studerende mulighed for at tilegne sig erhvervserfaring under deres akademiske forløb.
Education often appears to be cut off from the world of employment as it is incapable of laying the groundwork for young students to be able to engage in professional experience during their time at university.
Denne splittelse mellem det akademiske liv og arbejdslivet letter ikke adgangen til arbejdsmarkedet efter afslutning af uddannelsen.
This divide between academic and working life does not make it easy for students to join the world of employment after graduation.
Et eksempel på konkret dialog mellem virksomheder og universiteter kommer fra Det Forenede Kongerige, hvor universiteterne i Oxford og Cambridge omfatter en meget vigtig intern medarbejder, nemlig erhvervssekretæren, som har til opgave at etablere samarbejds- og forskningsforbindelser med landets virksomheder.
One example of concrete dialogue between businesses and university comes from the United Kingdom, where the Universities of Oxford and Cambridge have a very important figure — the chancellor — who is expected to develop relations with the country's firms in terms of cooperation and research.
I Italien såvel som i andre europæiske lande er situationen ganske anderledes, eftersom universiteterne hverken omfatter en intern medarbejder som erhvervssekretæren eller et fungerende system, der sørger for et aktivt og vedvarende samarbejde med virksomhederne.
In Italy, as in many other European countries, the situation is completely different, since there are no chancellor-like figures in universities, neither is there a functioning system providing for active, ongoing cooperation with firms.
Ifølge de internationale klassifikationer er det italienske akademiske system ikke konkurrencedygtigt, eftersom midlerne er få, og systemet investerer for lidt i forskning.
The international league tables say that the Italian academic system is uncompetitive, as it has little funding and does not invest much in research.
Mener Kommissionen ikke, at der på europæisk plan bør indføres et system, som gør det muligt at skabe et effektivt samarbejde mellem den akademiske verden og erhvervslivet? 2.
Does the Commission not think it should find a single European system to enable the academic world to cooperate efficiently and effectively with the business world? 2.
Mener Kommissionen desuden ikke, at der bør oprettes en informativ og operationel platform, der rent konkret kan hjælpe virksomhederne og universiteterne med at finde fælles interesseområder for at få dem til at skabe stærke bindinger og således gennemføre en innovation på europæisk plan i det akademiske system?
Does it not also consider that an operational information platform should be established, to give concrete assistance to firms and universities in finding issues of common interest and to allow them to create strong links, with a view to bringing about changes in the academic system at the European level?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1830/10
WRITTEN QUESTION E-1830/10
Om: Oprettelse af særlige instanser på patentområdet
Subject: Creation of a specialised court for patents
I henhold til artikel 19 i EU‑traktaten omfatter Den Europæiske Unions Domstol selve Domstolen, Retten og et antal specialretter.
Under Article 19 of the Treaty on European Union, the Court of Justice of the European Union includes the Court of Justice proper, the General Court and specialised courts.
På nuværende tidspunkt findes der kun én specialret, nemlig Retten for EU‑personalesager, som blev oprettet i 2004.
At present only one specialised court exists, namely the European Civil Service Tribunal, set up in 2004.
Et andet aktuelt emne er spørgsmålet om vedtagelse af en forordning om et europæisk patent, som skal erstatte den nuværende ordning med i alt 27 nationale patenter, med ét fælles patent, som bliver udstedt efter en etstedsbestillingsordning.
Now under discussion is the adoption of a regulation on the European patent, which would replace the existing system of 27 national patent regimes with a single patent, to be granted on a
På baggrund af ovenstående bedes Rådet svare på følgende spørgsmål:
‘one-stop shop’ basis.
Af hvilke grunde foretrækker Rådet, at bilæggelse af tvister vedrørende patenter skal høre under en ret uden for Fællesskabets retssystem på grundlag af en international aftale, til hvilken EU vil være part sammen med andre stater, som ikke er medlem af EU (»blandet aftale«)?
Given the above, can the Council explain on what grounds it prefers dispute settlement to take place through a body which is not part of the Community legal system, on the basis of a ‘mixed agreement’, i.e. an international agreement to which the EU is party alongside non-EU countries?
Foretrækker Rådet denne valgmulighed af andre grunde end grunde, der vedrører det sprog/de sprog, der anvendes i forbindelse med proceduren?
Does the Council prefer this option for reasons other than that of the procedural language(s) used?
Er en ordning med fællesskabsanerkendelse af et patent, hvor dette udstedes af et fællesskabskontor på grundlag af en fællesskabsforordning, forenelig med et retssystem uden for Fællesskabets retssystem?
Does the Council believe that a system of Community recognition of patents, agreed on the basis of a Community regulation by a Community office, is compatible with an extra-Community judicial system?
Et sådant forbedret patentsystem bør baseres på to grundpiller, nemlig dels indførelsen af et EU‑patent, dels oprettelsen af en integreret, specialiseret og fælles domstolsmyndighed for patentrelaterede tvister, hvorved håndhævelsen af patenter forbedres og retssikkerheden øges.
Such an enhanced patent system should be based on two pillars: on the one hand the creation of a European Union patent and, on the other hand, the establishment of an integrated specialised and unified jurisdiction for patent-related disputes, thus improving the enforcement of patents and enhancing legal certainty.
Med hensyn til oprettelse af en fælles patentdomstol har Rådet overvejet alle mulighederne, bl.a. en specialret knyttet til Den Europæiske Unions Ret som nævnt i det ærede medlems forespørgsel.
As far as the setting-up of a unified patent jurisdiction is concerned, the Council has considered all the options available, including the option of a specialised court attached to the General Court referred to in the Honourable Member's written question.
Rådet har også taget til efterretning, at visse medlemsstater har grundlæggende juridiske betænkeligheder ved oprettelsen af en fælles domstol og dens påtænkte overordnede arkitektur.
The Council also noted that some Member States have fundamental legal concerns regarding the creation of a single unified court and its envisaged overall architecture.
Den påtænkte overordnede arkitektur i en kommende patentdomstolsordning skal eventuelt behandles igen på baggrund af Domstolens udtalelse.
The envisaged overall architecture of the future patent litigation system would have to be revisited, if need be, in the light of the opinion of the Court.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1831/10
WRITTEN QUESTION E-1831/10
Ifølge visse oplysninger er æg fra burhøns af dårlig kvalitet (generelt afhænger kvaliteten af de forhold, hønerne lever under), og de kan udgøre en fare for menneskers sundhed.
Eggs from battery hens are in certain quarters considered to be inferior in quality (in general the quality of the eggs depends on the conditions in which the hens are kept) and potentially harmful to human health.
I Rumænien har forbrugerne ingen garanti for, at de æg, de køber i et supermarked, lever op til den kvalitet, de efterspørger, da de fleste rumænere ikke er tilstrækkelig godt informeret til at være i stand til at skelne mellem oplysningerne om æggenes oprindelse (fra fritgående høns eller burhøns).
In Romania, consumers have no guarantees that supermarket eggs meet the requisite quality standards, since most Romanians are not sufficiently well informed to be able to distinguish between markings indicating the origin of the eggs (battery or free range).
Endvidere stilles forbrugerne ofte over for, at mærkningen af æggene ikke er særlig synlig.
Furthermore, the markings on the eggs are frequently illegible.
Kommissionen bedes derfor i lyset heraf besvare følgende spørgsmål: 1.
In view of this: 1.
Råder den over klare oplysninger, som garanterer, at æg fra burhøns er i overensstemmelse med standarderne for fødevaresikkerhed? 2.
Does the Commission have clear information guaranteeing that eggs from battery hens meet food safety standards? 2.
Agter den at indføre obligatorisk fællesskabsordning med hensyn til en mere synlig mærkning af æg?
Will it introduce mandatory EU arrangements for the labelling of eggs, ensuring more legible marking?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1832/10
WRITTEN QUESTION E-1832/10
Om: Styrkelse af borgernes initiativret i EU
Subject: Reinforcing citizens' right of initiative in the European Union
Grundlaget for den europæiske demokratiske model er repræsentativt demokrati, selv om det naturligvis også har visse af deltagelsesdemokratiets særlige kendetegn.
The European democratic model is based on representative democracy, although it clearly also possesses characteristics of participatory democracy.
I Lissabontraktaten fastsættes en styrkelse af borgernes rolle i drøftelserne i EU‑institutionerne, og EU‑borgerne får mulighed for at tage initiativ til at stille forslag til en retsakt (artikel 11 i Lissabontraktaten).
The Treaty of Lisbon aims to reinforce the role of civil society in European institutions’ discussions and to give European citizens the opportunity to initiate legislative proposals (Article 11).