natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Efter det europæiske lægemiddelagentur EMEA's forkvaklede forestillinger om, at økonomisk konkurrence går forud for patientsikkerhed, må der ikke opstilles nationale regler, fordi man mener, at alle virksomheder i så fald ikke er stillet ens.
Thanks to the European Medicines Agency (EMEA) and its crack-brained ideas about economic competition taking precedence over patient safety, the introduction of national rules is not allowed, on the grounds that this would lead to inequality between undertakings.
Dette til trods for, at samtlige de virksomheder, der leverer medicin til Danmark, uden større besvær kan levere deres varer med den stregkodning, som Danmark er parat til at indføre.
This is in spite of the fact that all the firms which supply medicine to Denmark have no serious problem in supplying their goods with the bar codes that Denmark wishes to introduce.
Det er betænkeligt, at nogen i EU-systemet mener, at et så simpelt krav som mærkning med stregkode kan være konkurrenceforvridende.
It is worrying that someone in the EU system considers that such a simple requirement as bar code labelling could be a distortion of competition.
Det er urimeligt, at EMEA på denne måde forhindrer, at patientsikkerheden øges.
It is absurd that EMEA is standing in the way of an improvement in patient safety.
Det ser ud til, at hensynet til mindre udviklede virksomheder, som ikke kan levere stregkodemærket medicin, kommer i første række.
It looks as though priority is being given to the interests of less developed firms which are unable to supply bar-coded medicines.
Vil Kommissionen tage skridt til at ændre denne indstilling ud fra det synspunkt, at krav om stregkodemærkning af indpakningen af medicin, af hensyn til patientsikkerheden, ikke sagligt kan hævdes at være en teknisk handelshindring?
Will the Commission take steps to amend this opinion on the grounds that the requirement for medicine packaging to be bar-coded, in the interest of patient safety, cannot really be claimed to be a technical barrier to trade?
(12. november 2007)
(12 November 2007)
I artikel 57 i direktiv 2001/83/EF Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (EFT L 311 af 28.11.2001). hedder det, at »medlemsstaterne [kan] kræve visse nærmere betingelser vedrørende lægemidlets etikettering opfyldt, der giver mulighed for: […] identifikation og bevis for ægthed«.
Article 57 of Directive 2001/83/EC Directive 2001/83/EC of the Parliament and of the Council of 6 November 2001 on the Community code relating to medicinal products for human use, OJ L 311, 28.11.2001. states that ‘Member States may require the use of certain forms of labelling of the medicinal product making it possible to ascertain: (…) identification and authenticity’.
I artikel 1, nr. 25, i direktiv 2001/83/EF defineres etikettering som »de oplysninger, der er påført den indre eller den ydre emballage«.
The definition provided for labelling in Article 1(25) of Directive 2001/83/EC encompasses the ‘information on the immediate or outer packaging’.
Derfor kan de former for etikettering, der er nævnt i artikel 57, også omfatte stregkodning på både den ydre og den indre emballage.
Therefore, the forms of labelling mentioned in Article 57 could include such bar-coding in both the outer packaging as well as in the immediate packaging.
Denne fortolkning har Kommissionen allerede meddelt de danske regioners indkøbsorganisation Amgros' befuldmægtigede i forbindelse med et eventuelt krav om stregkoder på lægemidlers indre emballage.
This interpretation has already been provided by the Commission to the legal representatives of Amgros, the purchasing organisation for the Danish regions in relation to the possibility of requiring bar codes in the internal packaging of medicinal products.
Det bør under alle omstændigheder påpeges, at medlemsstaterne i henhold til artikel 60 i direktiv 2001/­83/­EF ikke må forbyde eller hindre markedsføring af lægemidler af grunde, der skyldes etiketteringen eller indlægssedlen, hvis de pågældende lægemidler opfylder direktivets forskrifter.
In any case, attention should be drawn to the fact that Article 60 of Directive 2001/83/EC clearly prevents Member States from prohibiting or impeding the placing on the market of medicinal products, for reasons related to labelling or package leaflet, where those products comply with the requirements of the directive.
Generaldirektoratet for Erhvervspolitik forestår i øjeblikket et projekt om distributionskanaler, hvori indgår særskilte delprojekter vedrørende patientsikkerhed i forbindelse med parallelhandel og forfalskede lægemidler.
Directorate-General Enterprise and Industry is currently leading a project on distribution channels, with separate parts concerning patient safety related to parallel trade and on counterfeit medicines.
Behovet for krav om sporbarhed og dermed forbundne teknologier vil blive drøftet i den forbindelse.
The need for traceability requirements and related technologies will be discussed in this framework.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4690/07
WRITTEN QUESTION E-4690/07
Om: Promillegrænser for spirituskørsel
Subject: Drink driving limit
I sin handlingsplan for færdselssikkerhed lover Kommissionen at halvere antallet af dødsulykker på de europæiske veje inden 2010.
In its road safety action plan the Commission pledges to halve the number of fatalities on European roads by 2010.
Kan Kommissionen oplyse, hvorvidt antallet af dødsulykker er faldet i hver af de EU‑medlemsstater (Tyskland, Spanien og Italien), der har sænket promillegrænsen for spirituskørsel fra 80 mg til 50 mg?
Can the Commission provide details as to whether, in those EU Member States (Germany, Spain and Italy) that have reduced their drink driving limit from 80mg to 50mg as a result of the road safety action plan, this has lowered fatalities in each of these countries?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4691/07
WRITTEN QUESTION E-4691/07
Om: Amerikansk accept af EU‑godkendte alternative testmetoder
Subject: US acceptance of EU‑endorsed alternative test methods
Gennem ECVAM og tilsvarende instanser i visse medlemsstater har EU etableret sig som førende i verden med hensyn til udvikling og godkendelse af alternativer til dyreforsøg.
The EU, through ECVAM and similar bodies in some Member States, is established as the world leader in the development and acceptance of alternatives to animal testing.
26 alternative metoder er blevet godkendt af ECVAM’s rådgivende videnskabelige komité (ESAC), hvoraf de fleste er blevet formelt godkendt i henhold til EU‑lovgivningen.
Twenty-six alternative methods have been endorsed by ECVAM’s Scientific Advisory Committee (ESAC), most of which have achieved formal acceptance under EU regulations.
Til dato er kun fem af de 26 ECVAM‑godkendte alternativer blevet formelt godkendt af den amerikanske godkendelsesmyndighed ICCVAM (Interagency Coordinating Committee on the Validation of Alternative Methods) og accepteret af de relevante amerikanske forbundsmyndigheder.
To date only five of the 26 ECVAM-sanctioned alternatives have been formally endorsed by the US validation authority, ICCVAM (Interagency Coordinating Committee on the Validation of Alternative Methods) and accepted by relevant US federal agencies.
Uden nogen klar godkendelse fra ICCVAM har de amerikanske lovgivende myndigheder været afvisende over for at godkende alternative metoder, som er udviklet i EU.
Without a clear endorsement by ICCVAM, US regulatory agencies have been disinclined to accept alternative methods pioneered in the EU.
Derfor kan europæiske virksomheder være tvunget til at dobbeltteste for at kunne markedsføre deres produkter i USA (f.eks. er alternative metoder og teststrategier, som er godkendt under REACH, ikke nødvendigvis godkendt af de amerikanske myndigheder på kemikalieområdet).
Consequently, European companies may be forced to double-test in order to market their products in the US (e.g. alternative methods and testing strategies accepted under REACH may not be recognised by US chemical regulators).
ECVAM har taget skridt til at forbedre myndighedernes accept af validerede alternative metoder på tværs af Atlanten, herunder automatisk tildeling af en plads i ESAC til ICCVAM.
Steps have been taken by ECVAM to improve transatlantic regulatory acceptance of validated alternative methods, including providing ICCVAM with an ex officio seat on ESAC.
Næsten et årti med drøftelser inden for OECD har også ført til udformning af et internationalt harmoniseret sæt af kriterier for validering og godkendelse af testmetoder.
Also, nearly a decade of discussion at the OECD has led to the creation of an internationally harmonised set of criteria for test method validation and acceptance.
Trods disse prisværdige bestræbelser accepterer USA fortsat kun 20 procent af de alternative metoder, som er udviklet i EU, og som er godkendt af ECVAM.
Despite these commendable efforts, the US continues to accept only 20 % of alternative methods pioneered in the EU and endorsed by ECVAM.
Vil Kommissionen indgå en formel gensidig aftale med USA, således at når en alternativ metode er godkendt af en godkendelsesmyndighed, kan man have en simpel formodning om, at den anden myndighed ligeledes vil godkende den?
Will the Commission enter into a formal reciprocity agreement with the US, whereby once an alternative has been approved by one validation authority, there is a rebuttable presumption that the other authority will also approve it?
Hvilke yderligere foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at forbedre det lovgivningsmæssige samarbejde på tværs af Atlanten og hurtigst mulig finde en løsning på det manglende samarbejde?
What additional measures will the Commission take with a view to improving transatlantic regulatory cooperation in this area and resolving this damaging lack of cooperation at the earliest opportunity?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4692/07
WRITTEN QUESTION E-4692/07
Om: Offentlige indkøbsaftaler angående Napoli-bugten
Subject: Awarding of contracts in the Bay of Naples area
Regionen Campanias statstidende (BURC), nr. 42, af 30. juli 2007 indeholdt en udbudsbekendtgørelse vedrørende koncession på flere afsnit af de maritime forbindelser i Napoli‑bugten.
A call to tender for contracts for a number of shipping routes in the Bay of Naples was published in the Campania Region's Official Gazette (BUIRC) No 42 of 30 July 2007.
Bekendtgørelsens punkt 23 var affattet som følger: »Dato for fremsendelse af bekendtgørelsen til EUT (Den Europæiske Unions Tidende): bekendtgørelsen blev fremsendt den 11. juli 2007«.
Point 23 says ‘Date of publication in the OJEC ( Official Journal of the European Communities ): the call to tender was despatched at 12 noon on 11 July 2007’.
Det fremgår i øvrigt, at fristen for afgivelse af bud var fastsat til den 5. september 2007 kl. 12.00.
It also states that the deadline for submission of tenders was 12 noon on 5 September 2007.
Det korte tidsrum fra offentliggørelsen af udbuddet til udløb medførte, at der kun var en virksomhed, selskabet Medmar, som afgav bud, og dette var bl.a. karakteriseret ved, at prisen kun var en anelse lavere end det beløb, der var angivet i udbudsbekendtgørelsen.
In view of the very short lapse of time between publication and the deadline, only one company, Medmar, has submitted a tender, and at a price only very slightly lower than the basic price specified in the call to tender.
Er Kommissionen bekendt med offentliggørelsen af ovenfor omtalte udbud i EUT?
Is the Commission already aware of the publication of the aforementioned call to tender in the OJ?
Mener Kommissionen ikke, at den frist, der var fastsat fra offentliggørelsen af udbuddet til udløb, var for kort, ikke mindst i betragtning af at det drejede sig om ferieperioden, således at andre mulige tilbudsgivere ikke kunne nå at afgive deres bud?
Does it not consider that the lapse of time between publication and the deadline was too short, not least in view of the summer break, and that therefore potential competitors were not given enough time to submit tenders?
Er det ikke Kommissionens opfattelse, at der, hvis udbudsbekendtgørelsen ikke var blevet offentliggjort i EUT i alle EU's sprogversioner, var tale om en åbenlys krænkelse af de forskrifter, der er gældende for det indre marked, hvad angår offentlige indkøbsaftaler?
Does it not consider that if the call to tender was not published in the OJ in all the EU languages this would constitute a blatant infringement of the rules governing contracting in the internal market?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4693/07
WRITTEN QUESTION E-4693/07
Om: Mærkning af køretøjer med mikrodots
Subject: Vehicle identification by means of microdots
Desuden erklærer Kommissionen, at sådanne foranstaltninger skal analyseres omhyggeligt, hvilket også omfatter en omfattende konsekvensvurdering.
The Commission also states that such measures would need to be carefully analysed, with a full impact assessment.
Kan Kommissionen redegøre mere konkret herfor?
Could the Commission be more specific?
Hvornår vil Kommissionen afslutte konsekvensvurderingen?
When does the Commission expect to complete the impact assessment?
Er det muligt for Kommissionen at offentliggøre den nævnte konsekvensvurdering i det mindste inden udgangen af 2007?
Could the Commission at all events publish the aforementioned impact assessment before the end of 2007?
Hvis det ikke er tilfældet, bedes dette begrundet, og Kommissionen bedes oplyse, hvornår den så vil offentliggøre dette dokument?
If not, why not, and when will it be published?
En teknologi, der også ifølge Kommissionen er lovende og tilgængelig, bør have prioritet, navnlig i betragtning af den økonomiske og sociale skade, der opstår som følge af biltyverier.
A technology which the Commission itself describes as promising and available deserves priority; this is particularly true in view of the economic and social damage caused by car theft.
Hvilke tiltag påtænker den i givet fald at træffe?
If so, what is the planned approach?
Hvis det ikke er tilfældet, bedes dette begrundet?
And if not, why not?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4694/07
WRITTEN QUESTION E-4694/07
Om: Foranstaltninger til bekæmpelse af tilbagegangen i forsyningsordninger, infrastruktur og erhvervsliv som følge af den massive arbejdsmigration af læger, bygningsarbejdere og anden faguddannet arbejdskraft fra Rumænien
Subject: Measures against erosion of facilities, infrastructure and the economy as a result of large-scale migration of doctors, construction workers and others from Romania for purposes of employment
Er Kommissionen bekendt med, at der i Rumænien er skabt det indtryk, at arbejdsmigration er godt for landet, da der hver måned er 2 mio. mennesker, der sender penge hjem fra udlandet, men at denne form for migration frem for alt fører til højere indtægter for importører af luksusvarer og til bygning af megasupermarkeder og luksuriøse indkøbscentre, uden at dette går hånd i hånd med den nødvendige produktion og infrastruktur, med forsyningsordninger og med et arbejdspotentiale, der kan opretholde det aktuelle omfang af erhvervsliv og beskæftigelse på lang sigt?
Is the Commission aware that in Romania the idea has arisen that labour migration is good for the country because every month two million people send money home from abroad, but that this form of migration primarily results in far greater profits for importers of luxury goods and to the building of mega-supermarkets and luxury shopping centres, phenomena which are not accompanied by the requisite production, infrastructure and facilities or by a labour pool capable of preserving the present size of the economy and level of employment in the long term?
Er Kommissionen bekendt med, at mange rumænske bygningsarbejdere i år med en stagnerende økonomi har søgt arbejde i Spanien, Portugal, Italien, Grækenland, Cypern og Irland, hvorfor der nu er opstået en enorm mangel på bygningsarbejdere i Rumænien, hvilket betyder, at de mange planlagte lejlighedskomplekser, firmabygninger og forretninger ikke færdiggøres, at løbende bygningsaftaler stoppes, kontrakter misligholdes, byggefirmaer bruger forudbetalinger til forbrugsformål i stedet for lønudbetaling, de sjældne uddannede bygningsarbejdere hele tiden skifter til konkurrerende virksomheder, og selv infrastrukturprojekter ikke kan afsluttes til tiden og forskriftsmæssigt, hvorfor hullede veje ikke lukkes, og nye sporvognsskinner kun bliver lagt halvvejs?
Is the Commission aware that in years when the economy was stagnating, many Romanian construction workers went to work in Spain, Portugal, Italy, Greece, Cyprus and Ireland, as a result of which Romania is now suffering from an enormous shortage of such workers, so that the numerous planned apartment blocks, business premises and shops cannot be completed, ongoing building projects are being halted, contracts are being broken, contractors are spending advance payments on consumption rather than on wages and the few construction workers available are constantly moving to competing businesses, while infrastructure projects likewise cannot be carried out on time or properly, so that roads are left with roadworks uncompleted and new tram-tracks are only half-laid?
Er Kommissionen bekendt med, at den medicinske forsyning i Rumænien er alvorligt truet, da store dele af landområderne mistede deres praktiserende læger og tandlæger allerede i 1990'erne, og der nu også er mangel på medicinsk personale i de store byer, bl.a. fordi mindre end 200 læger indsendte en udrejseansøgning i 2006, da de rumænske eksamener endnu ikke var sidestillet med de øvrige EU-medlemslandes, mens dette tal var steget til godt 2 000 i de to første måneder af 2007?
Is the Commission aware that medical care in Romania is seriously imperilled because as long ago as the 1990s large areas of the countryside lost their general practitioners and dentists, and now a shortage of medical personnel is also arising in the cities, partly because in 2006, when the equivalence of Romanian diplomas with those in EU Member States had not yet been established, fewer than 200 medical personnel applied to leave the country, but in the first two months of 2007 the corresponding figure rose to more than 2000?
Kan Kommissionen bekræfte, at Rumænien snart ikke har en sektor uden mangel på arbejdskraft, uanset om den er højt eller lavt kvalificeret, mens de mennesker, der er brug for, tigger om dårlige og underbetalte job i andre lande?
Can the Commission confirm that there is now hardly any sector in Romania which is not suffering from labour shortages — shortages, that is, of both skilled and unskilled workers — while the people who would be needed to fill vacancies are abroad, begging for poor, underpaid work?
Hvordan kan EU bidrage til, at det lykkes Rumænien at fastholde borgerne med henblik på udvikling og vedligeholdelse af deres eget land og aflønne dem rimeligt, idet det bl.a. forhindres, at byggefirmaer undlader at bruge forudbetalinger for nationale ordrer til lønudbetaling?
What are EU policies doing to help Romania to retain people to develop and preserve their own country and to pay them properly, inter alia by ensuring that, when advance payments are made under domestic contracts, contractors do not use them for purposes other than to pay wages?
Kilde : Det nederlandske dagblad »De Volkskrant« af 10. september 2007.
Source: De Volkskrant newspaper, 10 September 2007.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4695/07
WRITTEN QUESTION E-4695/07
Om: Afsløring af, hvordan det er gået til, at Den Internationale Straffedomstol ikke har kunnet finde de formodede krigsforbrydere Radovan Karadzic og Ratko Mladic, og følgerne heraf for forbindelserne mellem EU og Serbien
Subject: Revelations on how Radovan Karadžić and Ratko Mladić, who are accused of war crimes, have been made untraceable for the International Criminal Tribunal for the Former Yugoslavia (ICTY), and the consequences for relations between the EU and Serbia
Mindes Kommissionen, at det i nu 10 år ikke er lykkedes at finde og anholde den første præsident for Srpska i Bosnien-Hercegovina, Radovan Karadzic, og hans øverstkommanderende i hæren, Ratko Mladic, der begge har spillet en afgørende rolle i drabet på ikke‑serbere og fordrivelsen af dem fra deres territorium, og udlevere dem til Den Internationale Straffedomstol for det tidligere Jugoslavien i Haag?
Is the Commission aware that for 10 whole years it has proved impossible to track down, detain and hand over, to the Tribunal for Yugoslavia in The Hague, the first President of the Republika Srpska in Bosnia Herzegovina, Radovan Karadžić, and his army commander Ratko Mladić, both of whom played a major role in the death and expulsion of non-Serbians from their territory?
Mindes Kommissionen, at Serbien og andre tidligere delrepublikker i Jugoslavien til dato uafladeligt har krævet uindskrænket medvirken i søgningen efter krigsforbrydere og udleveringen af dem, og at dette er en af betingelserne for den videre integration i EU, men at dette krav trods alle gode hensigter endnu ikke har kunnet imødekommes?
Is the Commission aware that there was and remains a requirement for Serbia and other former republics of Yugoslavia to cooperate fully in tracing and handing over war criminals, and that this is one of the conditions for their further integration into the European Union, but that in spite of expressions of good intent that requirement has not yet been fulfilled?
Har Kommissionen læst bogen »Paix et Châtiment — Les guerres secrètes de la politique et de la justice internationales« af den tidligere medarbejder hos Den Internationale Straffedomstol Florence Hartmann, hvori der argumenteres for, hvorfor USA, Rusland og Storbritannien på aktiv vis og Frankrig på passiv vis har bidraget til, at de eftersøgte personer ikke har kunnet findes, er blevet beskyttet og flyttet til andre steder, og at informationer om planmæssigt forberedte forbrydelser tilbageholdes?
Is the Commission aware of the book by a former ICTY staff member, Florence Hartmann, entitled ‘Paix et Châtiment — Les guerres secrètes de la politique et de la justice internationales’ [Peace and Punishment — the Secret Wars of International Peace and Justice], which sets out arguments explaining why the United States, Russia and the United Kingdom have actively, and in the case of France passively, contributed to making these wanted persons untraceable, protecting and relocating them, and to concealing information on deliberately planned crimes?
Mener Kommissionen, det er muligt, at det ikke står i Serbiens eller Srpskas magt at anholde og udlevere Mladic og Karadzic, og at dette snarere skyldes stater, der ikke ønsker en retssag med offentlige afsløringer fra de anklagedes side, og som i 1995 kom med hemmelige oplysninger og helt bevidst har besluttet at holde de sigtede uden for Den Internationale Straffedomstols rækkevidde, indtil denne er nødt til at indstille sine aktiviteter definitivt mellem 2008 og 2010?
Does the Commission consider it possible that neither Serbia nor the Republika Srpska have the power to detain and deliver Mladić and Karadžić, but that this primarily requires the commitment of states which do not want a trial with public disclosures by the suspects, or which deliberately chose in about 1995, by means of secret undertakings, to keep these suspects away from interference by the ICTY until the court finally has to cease its activities, between 2008 and 2010?
Mindes Kommissionen, at tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien blev trukket ud længe — da den tidligere general Gotovina, der er sigtet for alvorlige krigsforbrydelser, ikke var blevet udleveret til Den Internationale Straffedomstol, selv om Kroatien havde erklæret sig villig hertil, hvis han blev fundet i landet — indtil Gotovina blev anholdt i 2005 langt fra kroatisk statsområde?
Is the Commission aware that Croatia’s accession negotiations were delayed for a long time because former General Gotovina, suspected of serious war crimes, had not been handed over to the ICTY, although Croatia expressed its willingness to do so if he was found there, until this suspect was arrested in 2005 far outside Croatian territory?