natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvordan kan Kommissionen forsvare dette forslag, som gør de grundlæggende rettigheder bindende ad bagdøren?
How can the Commission defend this proposal which makes fundamental rights binding via the back door?
Er det ikke tilfældet, at indtil traktaten om forfatning for Europa træder i kraft, kan chartret ikke udgøre en del af de grundlæggende rettigheder, som medlemsstaterne skal respektere, når de gennemfører fællesskabsretten?
Is it not the case that, until the Treaty establishing a Constitution for Europe enters into force, the charter cannot form part of the fundamental rights which Member States must respect when they implement Community law?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4333/05
WRITTEN QUESTION E-4333/05
Euro-Middelhavspartnerskabet blev oprettet på konferencen i Barcelona i 1995.
In 1995 the Conference at which the Euro-Mediterranean Association was set up took place in Barcelona.
Der blev fastlagt ambitiøse mål for dette partnerskab, herunder bl.a. at gøre Middelhavsområdet til et område karakteriseret ved dialog, udveksling og samarbejde til sikring af fred, stabilitet og velstand, at konsolidere demokratiet og respekten for menneskerettighederne, at skabe en bæredygtig og afbalanceret økonomisk og social udvikling, at bekæmpe fattigdom og at fremme større forståelse mellem de forskellige kulturer.
The association set itself some ambitious objectives: to develop the Mediterranean Basin into an area of dialogue, exchange and cooperation in which peace, stability and prosperity would prevail; to consolidate democracy and to uphold human rights; to achieve balanced, sustainable social and economic development; to combat poverty and to promote greater understanding between cultures, and so on.
Her ti år efter er praktisk taget ingen af disse oprindelige mål blevet nået.
Ten years on, hardly any of those original objectives have been achieved.
Påtænker Rådet at give udtryk for samme politiske vilje som i 1995 med henblik på at tilføre hele Barcelona-processen et politisk, fagligt og finansielt indhold?
Is the Council intending to reiterate the political will expressed in 1995 and to give political, technical and financial substance to the entire Barcelona Process?
Hvilke skridt bør Euro-Middelhavspartnerskabet efter Rådets opfattelse tage for at sikre, at den økonomiske vækst i området fører til en udbredelse af demokrati og respekt for menneskerettighederne og frihedsrettighederne i de sydlige lande, således som det oprindeligt var hensigten — et mål som dog ikke er blevet ført ud i livet?
What action does the Council think the Euro-Mediterranean Association should take in order to ensure that economic growth in the area leads — as was intended but has not been achieved — to an extension of democracy and the upholding of freedoms and human rights in the countries of the South?
Hvorledes skal partnerskabet efter Rådets opfattelse gribe indvandringspolitikken an i betragtning af det, der sker i Ceuta og Melilla, de seneste ugers episoder i flere franske byer og det faktum, at der i mange EU-­medlemsstater er en tendens til at kæde indvandringspolitikken sammen med sikkerhedspolitikken og kampen mod terrorisme?
What approach does the Council believe the association should take with regard to immigration policies in the light of events such as those which occurred in Ceuta and Melilla and those which have been taking place in recent weeks in various French cities, and given the tendency displayed by many EU countries to link immigration policies to security and anti-terrorism policies?
Den politiske vilje, der blev givet udtryk for i 1995, til at få oprettet Euro-Middelhavspartnerskabet — siden kaldet Barcelona-processen — blev bekræftet på Euromed-topmødet, hvor 10-­årsdagen for vedtagelsen af Barcelona-erklæringen blev fejret, og hvor de politiske ledere afgav et fornyet tilsagn om at udvikle dette partnerskab yderligere ved at vedtage et fælles arbejdsprogram for de næste fem år og en adfærdskodeks vedrørende bekæmpelse af terrorisme, som understreger det fælles tilsagn om at bekæmpe terrorisme i alle dens former.
Endorsement of a substantial financial facility to support willing Mediterranean partners in carrying out their reforms, thus aiming at strengthening democracy and expanding participation in political life, enhancing respect for human rights, ensuring access to justice to all and promoting gender equality.
bekræftelse af målet om at tilvejebringe et område med fælles økonomisk udvikling ved hjælp af oprettelse af et frihandelsområde inden 2010 bl.a. ved en liberalisering af handelen med tjenesteydelser og landbrugsprodukter.
Confirmation of the objective of achieving an area of shared economic development through a free trade area by 2010 inter alia through the liberalisation of trade in services and agriculture.
Endelig udgør Barcelona-topmødets vedtagelse af en adfærdskodeks vedrørende bekæmpelse af terrorisme en væsentlig politisk succes og viser, at partnerne i processen på trods af den følelsesladede situation i regionen er rede til sammen at kæmpe imod denne svøbe, der berører os alle.
Finally, the adoption of a code of conduct on countering terrorism by the Barcelona Summit constitutes a significant political success and demonstrates that despite the sensitivities in the region, the partners in the process are willing to address together this scourge, which affects us all.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4334/05
WRITTEN QUESTION E-4334/05
af Jean Cottigny (PSE) og Maria Matsouka (PSE)
by Jean Cottigny (PSE) and Maria Matsouka (PSE)
Om: Social uro i Frankrig
Subject: Social unrest in France
De voldelige episoder i de problemfyldte forstæder til Paris samt i den franske provins blandt unge, socialt isolerede anden generations indvandrere på den ene side og de franske politistyrker på den anden side har antaget foruroligende dimensioner og truer med at brede sig til andre europæiske lande, hvor der bor et stort antal indvandrere (f.eks. Tyskland, Det Forenede Kongerige, Italien).
The violence clashes in the rundown suburbs of Paris and in the French provinces between young, socially excluded second-generation immigrants on the one hand and the French police on the other have assumed alarming dimensions and are tending to spread to other European countries with large immigrant populations (for instance, Germany, the United Kingdom and Italy).
Disse sociale uroligheder sætter fokus på dette enorme uløste indvandrerproblem, især problemet med de unge anden generations indvandrere, der lever i social isolation, uden arbejde og under elendige forhold, og som, selvom de formelt har statsborgerskab i deres opholdsland, ikke i praksis nyder godt af de hermed forbundne rettigheder.
This social unrest has highlighted the enormous unsolved problem of immigrants, especially young, second-generation immigrants who live in social isolation and without work under wretched conditions and who, even though they officially have the nationality of their country of residence, do not enjoy the rights that go with it.
På baggrund af disse omstændigheder og med billederne af de nordafrikanske indvandrere, der blev brændt levende i deres boligblokke i Paris for få måneder siden, frisk i erindring, bedes Rådet besvare følgende: 1.
On the basis of the above, and with the images of the North African immigrants burned alive in their blocks of flats in Paris a few months ago fresh in our minds, will the Council say: 1.
Agter Rådet at lægge pres på den franske regering for at fremme effektiv integration af indvandrerne i samfundet og bekæmpe forskelsbehandlingen af dem på arbejdsmarkedet samt forbedre deres levevilkår? 2.
Does it intend to exert pressure on the French Government to promote the substantive integration of immigrants in society by combating discrimination against them in the labour markets and to improve their living conditions? 2.
Fordømmer Rådet de uacceptable erklæringer fra den franske indenrigsminister, ifølge hvilke de uroskabende elementer i Paris' fattige forstæder ikke er andet end »afskum« og »slyngler«?
Does it condemn the unacceptable statements by the French Interior Minister who said that the troublemakers in the poor suburbs of Paris were nothing but ‘scum’ and ‘rabble’?
Deler Rådet det synspunkt, som medlemmer af den franske regering har givet udtryk for, nemlig at disse unge ligger under for narkohandlere og islamiske fanatikere?
Does it share the view of certain members of the French Government that these young people are being incited to violence by drugs traffickers and fanatic islamists?
Og endelig: Mener Rådet. at foranstaltningen med udgangsforbud, som er indeholdt i loven om undtagelsestilstand fra 1955, er formålstjenlig?
Finally, does it believe that the decision to impose curfews under the law on the state of emergency of 1955 is a useful one?
Rådet har aldrig drøftet dette spørgsmål, da det ikke henhører under dets kompetence.
The Council has never debated this question, as it is not within its sphere of competence.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4335/05
WRITTEN QUESTION E-4335/05
af Stavros Lambrinidis (PSE)
by Stavros Lambrinidis (PSE)
Om: Hemmelige amerikanske fængsler for terrormistænkte
Subject: Existence of secret US prisons for terrorist suspects
Aviserne Washington Post og New York Times afslørede den 2. og 3. november 2005, at der findes et udstrakt net af »hemmelige fængsler«, som CIA driver over hele verden til tilbageholdelse og forhør af terrormistænkte.
On 2 and 3 November 2005 the Washington Post and the New York Times revealed the existence of an extensive network of ‘secret prisons’ run by the CIA throughout the world for holding and interrogating terrorist suspects.
Aviserne har afsløret, at mindst et af disse fængsler er indrettet i en gammel kaserne i »Østeuropa«.
These newspapers have revealed that at least one of these prisons has been set up in a former military compound in ‘eastern Europe’.
De mistænkte føres til disse fængsler uden nogen form for kontrol med lovligheden eller afgørelsen om deres pågribelse og indsættelse i disse fængsler eller betingelserne for deres tilbageholdelse og forhør.
Suspects are taken to the prisons without any control of the legality either of the decision to take and imprison them there or of the conditions of their detention and interrogation.
Endvidere har USA's regering indrømmet, at den fører en politik med bortførelse (»renditions«) af terrormistænkte (herunder europæiske statsborgere), der pågribes på tredjelandes territorium, hvor de underkastes forhør på ukendte steder.
The US administration has also admitted that it is pursuing a policy of ‘renditions’ of terrorist suspects (including European citizens) found on the territory of third countries in order to ‘interrogate’ them at unknown locations.
Siden den amerikanske regering hævder, at Geneve-konventionen om krigsfanger ikke gælder for terrormistænkte, må man gå ud fra, behandlingen af de indsatte i de hemmelige fængsler indebærer overtrædelse af folkeretten og krænkelse af menneskerettighederne.
Given that the US administration asserts that the Geneva Conventions on prisoners of war do not apply to terrorist suspects, it can be assumed that the treatment of prisoners in the secret prisons violates international law and human rights.
Det er karakteristisk, at USA's præsident truer med at nedlægge veto imod en lov, der for nylig vedtoges i senatet, og som fastslår, at de internationale bestemmelser og de amerikanske love skal gælde for behandling af USA's fanger verden over.
The US President has characteristically threatened to veto a law adopted recently by the US Senate under which international rules and US laws would apply to the treatment of the US prisoners throughout the world.
Rådet er allerede blevet spurgt, om den af de amerikanske myndigheder er blevet underrettet om eksistensen og beliggenheden af disse hemmelige fængsler (se f.eks. skriftlig forespørgsel H-0989/05 af Beglitis af 3. november 2005).
The Council has already been asked whether it has been informed by the US authorities of the existence and location of the secret prisons (for instance, Oral Question H-0989/05 by Mr Panagiotis Beglitis of 3 November).
Rådet bedes i lyset af ovenstående også besvare følgende:
In view of the above, will the Council also say:
Agter Rådet at anmode USA's regering om detaljerede oplysninger og redegørelser samt tage skridt eller træffe andre foranstaltninger i forbindelse med denne alvorlige sag vedrørende krænkelse af menneskerettighederne?
Does it intend to ask the US Government for detailed information and explanations and make representations or take other measures in respect of this very serious issue concerning a breach of human rights?
Ved Rådet, om terrormistænkte pågrebet af USA som led i denne yderst tvivlsomme politik med »renditions« (herunder europæiske statsborgere) er blevet bragt til disse fængsler?
Does it know whether terrorist suspects seized by the US as part of the particularly problematic policy of ‘renditions’ (including European citizens) have been taken to these prisons?
Hvis EU har officielle forbindelser, eller hvis det gennem særlige aftaler har tilknytning til eller flere af de lande, hvor dette net med »hemmelige« fængsler fungerer, hvilke foranstaltninger agter EU så at træffe over for disse lande for at gennemtvinge overholdelsen af de europæiske og internationale bestemmelser?
If the EU has official relations, or is associated by special arrangements, with one or more of the countries in which the network of ‘secret’ prisons operates, what measures does it intend to take in respect of these countries so that they enforce compliance with European and international law?
Er der EU-medlemsstater, kandidatlande eller lande med særlige forbindelser til EU, der har oprettet sådanne centre for tilbageholdelse på deres område eller i verden?
Have any EU Member States or candidate countries or countries linked by special relations to the EU set up such detention centres either on their territory or elsewhere in the world?
Er der EU-medlemsstater eller kandidatlande, der gør eller har gjort brug af de allerede fungerende amerikanske centre til indsættelse, tilbageholdelse eller forhør af terrormistænkte, som de selv har arresteret, enten inden for deres grænser eller i tredjelande (såsom Irak, Afghanistan eller andre lande)?
Are there any EU Member States or candidate countries which are making, or have made, use of the US centres already in operation for the consignment, detention or interrogation of terrorist suspects which they themselves have arrested either within their borders or in third countries (such as Iraq, Afghanistan, etc.)?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4336/05
WRITTEN QUESTION E-4336/05
Kommissionen er allerede blevet spurgt, om den af de amerikanske myndigheder er blevet underrettet om eksistensen og beliggenheden af disse hemmelige fængsler (se f.eks. skriftlig forespørgsel P-­4179/05 af Beglitis af 4. november 2005).
The Commission has already been asked whether it has been informed by the US authorities of the existence and location of the secret prisons (for instance, Written Question P‑4179/05 by Mr Panagiotis Beglitis of 4 November).
Kommissionen bedes i lyset af ovenstående også besvare følgende:
In view of the above, will the Commission also say:
Agter Kommissionen at anmode USA's regering om detaljerede oplysninger og redegørelser samt tage skridt eller træffe andre foranstaltninger i forbindelse med denne alvorlige sag vedrørende krænkelse af menneskerettighederne?
Does it intend to ask the US Government for detailed information and explanations and make representations or take other measures in respect of this very serious issue concerning a breach of human rights?
Ved Kommissionen, om terrormistænkte pågrebet af USA som led i denne yderst tvivlsomme politik med »renditions« (herunder europæiske statsborgere) er blevet bragt til disse fængsler?
Does it know whether terrorist suspects seized by the US as part of the particularly problematic policy of ‘renditions’ (including European citizens) have been taken to these prisons?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4339/05
WRITTEN QUESTION E-4339/05
Om: Undersøgelse af vandsektoren
Subject: Study on the water sector
I bilaget til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om strategien for det indre marked — Prioriteringer 2003-2006 (KOM(2003)0238), under punkt 3 — sikring af netværksindustrier af høj kvalitet — aktion 3, type 2 blev undersøgelsen af vandsektoren annonceret.
Action 3, type 2, under point 3 (‘Ensuring high quality network industries’) of the annex to the communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on internal market strategy — Priorities 2003 — 2006 (COM(2003)238) mentions a study on the water sector.
Ordlyden er som følger:
The wording is as follows:
»Eksterne kontrahenter har allerede gennemført en undersøgelse om vandsektoren på opdrag fra Kommissionen.
‘A study on the water sector has already been carried out for the Commission by external contractors.
Kommissionen agter at bygge videre på denne undersøgelse og indsamle yderligere oplysninger hos medlemsstaterne, industrien og forbrugerne.
The Commission intends to build on this by gathering further information from Member States, industry and consumers.
Senere hen og alt efter resultaterne af de oplysninger, der indsamles, vil Kommissionens tjenestegrene muligvis udarbejde et arbejdsdokument, hvori den gennemgår den retlige og administrative situation i sektoren, bl.a. konkurrencesituationen, med fuld respekt for traktatens garantier, for så vidt angår tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse, og miljøbestemmelserne.
At a later stage and depending on the results of the information gathering exercise, the Commission services could produce a working paper reviewing the legal and administrative situation in the sector, including the competition aspects, in full respect of Treaty guarantees for services of general economic interest and environmental provisions.
De berørte parter vil få mulighed for at komme med bemærkninger til dokumentet.
Interested parties would be invited to comment on this paper.
På basis af deres reaktioner vil Kommissionen afgøre, om der bør træffes yderligere foranstaltninger.
Based on their reactions, the Commission would decide on appropriate follow-up measures.
Ifølge tidsplanen var det påtænkt, at Kommissionen skulle offentliggøre et arbejdsdokument herom inden udgangen af december 2004.
At the same time, the Commission was due to publish a working paper by December 2004.
Til dato er jeg ikke bekendt med, at et sådant arbejdsdokument er blevet offentliggjort.
I am not aware of any such document having been published to date.
Hvornår offentliggøres det arbejdsdokument om vandsektoren, som Europa-Kommissionen har bebudet?
When will the Commission publish its working paper on the water sector?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4340/05
WRITTEN QUESTION E-4340/05
Om: EU's repræsentation i Det Internationale Energiagentur
Subject: EU representation at the International Energy Agency
I oliekriseperioder træffes afgørelserne om afhjælpning af situationen af Det Internationale Energiagentur (IEA), selvom ikke alle EU-medlemsstater deltager, og EU har ikke nogen fælles repræsentation.
During oil crises, decisions on how to respond to the situation are taken by the International Energy Agency (IEA), though not all the EU's Member States take part in that organisation and the EU does not have a single representation.
Efter IEA's afgørelser opfordres de europæiske organisationer blot til at finde måder, hvorpå IEA's medlemsstater kan gennemføre disse afgørelser.
Following IEA decisions, European organisations are simply called upon to find ways in which the IEA's member states can implement those decisions.
Disse afgørelser kan dog være i modstrid med forpligtelserne i henhold til den europæiske lovgivning eller i strid med de ikke-deltagende medlemsstaters interesser.
However, those decisions may be contrary to the requirements of Community law or to the interests of those Member States which are not members of the IEA.
Er der planer om at oprette en fælles EU-repræsentation i IEA for at: —
Are there any plans for a single EU representation at the IEA in order to: —
alle medlemsstater kan være repræsenteret, —
have all Member States represented; —
give den europæiske stemme mere vægt, når der træffes afgørelser i kriseperioder, —
increase the authority of Europe's voice in decision-making during crises; and —
tage hensyn til den europæiske lovgivnings krav?
take account of the requirements of European legislation?
Hvis ja, hvad vil være fordelene og hvad vil være ulemperne ved en sådan repræsentation?
If so, what would be the advantages and disadvantages of such representation?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4341/05
WRITTEN QUESTION E-4341/05
Om: Ny import af 500 ton ulovlige produkter i EU
Subject: New imports of 500 tonnes of illegal products into the EU
Ifølge de seneste oplysninger fra undersøgelser foretaget af de 25 medlemsstaters toldmyndigheder er over 500 ton forfalskede produkter, heriblandt golfkugler, cigaretter, sportssko og viagrapiller, som udgør en alvorlig trussel imod den menneskelige sundhed, eftersom de ikke er blevet kontrolleret og godkendt af den ansvarlige farmaceutiske tjeneste, blevet beslaglagt af toldmyndighederne i maj 2005 (17.-­27. maj).
According to the latest data produced by surveys carried out by the customs authorities of the 25 Member States, more than 500 tonnes of counterfeit products, including golf balls, cigarettes, sports footwear and Viagra pills — which constitute a serious threat to human health through not having been checked and authorised by the competent pharmaceutical service — were seized by customs services in May 2005 (17‑27 May).
Disse produkter er illegalt fremstillet i Kina og udgør samlet 70 % af det smuglergods, der illegalt cirkulerer i EU.
These products were manufactured illegally in China, while, as a whole, such products make up 70 % of the contraband goods circulating in the EU.
Toldmyndighedernes aktion har medført, at visse medlemsstaters toldtjenester har organiseret sig til bedre at kunne imødegå disse ulovligheder, indtil det lykkes definitivt at bekæmpe dem.
This action by the customs authorities has prompted the customs services of certain Member States to organise themselves to improve the future response to this trade until it is finally eliminated.
Hvilke ekstraordinære foranstaltninger har Kommissionen truffet med henblik på at imødegå fænomenet, og agter Kommissionen at træffe supplerende foranstaltninger, eftersom denne situation truer grundlaget for det indre marked, de europæiske produkters konkurrenceevne og i mange tilfælde de europæiske borgeres sundhed samtidig med, at problemet trækker i langdrag og indebærer brud på de bilaterale aftaler mellem EU og Folkerepublikken Kina?
What particular measures has the Commission taken to date to tackle this problem and does it propose to take further measures given that the present situation threatens the foundations of the internal market, the competitiveness of European products and, in many instances, the health of European citizens, at the same time as the problem is perpetuated and the bilateral agreements between the EU and the People's Republic of China are violated.
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-4342/05
WRITTEN QUESTION E-4342/05
Om: Republikken Cyperns deltagelse i Organisationen for Økonomisk Samarbejde i Sortehavsområdet (BSEC)
Subject: Participation of Republic of Cyprus in the Organisation of Black Sea Economic Cooperation (BSEC)
På det 12. møde (23. april 2005) i BSEC's ministerråd, der fandt sted i Komotini i Grækenland, forhindrede Tyrkiet ved at nedlægge veto, at Republikken Cypern fik status af observatør i organisationen.
At the 12th meeting of the Council of Ministers of the BSEC held at Komotini, Greece, on 23 April 2005, Turkey used its veto to prevent the Republic of Cyprus becoming an observer at the organisation.
Tyrkiet benyttede den samme taktik under det nyligt afholdte 13. møde (28. oktober 2005) i Chisinau i Moldavien.
Turkey also pursued the same tactic at the recent 13th meeting, which took place in Kishinev, Moldova, on 28 October 2005.