natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På papiret støtter rumænske bestemmelser og rumænsk politik optagelse af elever med handicap — herunder mentale handicap — i normale skoler.
On paper, Romanian regulations and policy support the inclusion of students with disabilities — including those with mental disabilities — in normal schools.
I praksis er det imidlertid kun et meget lille antal børn med lette mentale handicap, som går i de almindelige skoler.
In practice, however, only a very small number of children with mild mental disabilities attend mainstream schools.
De fleste rumænske skoleelever med nogen form for mentalt handicap (over 21000 børn) går stadig i »særlige« separate skoler med en undervisning, der ligger under standard.
The majority of Romanian pupils with any kind of mental disability (over 21000 children) still attend ‘special’ segregated schools, which provide substandard education.
De fleste af disse særlige skoler afviser at optage børn, der lider af mere end lette mentale handicap.
Most of these special schools, however, refuse to enrol children with anything more than mild mental disabilities.
Som følge heraf er der tusindvis af rumænske børn med mentale handicap, som ikke får nogen undervisning overhovedet.
As a result, thousands of Romanian children with mental disabilities do not receive any kind of education at all.
Det uforholdsmæssigt store antal roma-børn i de særlige skoler skaber også tvivl om de procedurer, der anvendes til at vurdere børn med handicap i Rumænien.
The disproportionately high number of Roma children in special schools also casts doubt on the procedures for assessing children with disabilities in Romania.
Vil den rumænske regering sikre, at disse vurderingsprocedurer i 2006 bliver grundige og upartiske, og at det enkelte barns individuelle muligheder evalueres fuldstændigt?
Will the Romanian Government ensure that, in 2006, such assessment procedures are thorough and unbiased and that each child’s individual potential is fully evaluated?
Hvad vil den rumænske regering i 2006 gøre for at gennemføre den eksisterende lovgivning ved at tilbyde flere undervisningsmuligheder for rumænere med mentale handicap?
What will the Romanian Government do in 2006 to enforce existing legislation by offering more educational opportunities to Romanians with mental disabilities ?
Vil det rumænske ministerium for undervisning, forskning og unge i 2006 kortlægge, hvor mange børn med mentale handicap der fortsat ikke får nogen form for uddannelse, og tage skridt til at sikre, at der ikke er nogen børn, som ikke får lov til at gå i skole?
Will the Romanian Ministry of Education, Research and Youth establish in 2006 how many children with mental disabilities remain without any kind of education and take steps to ensure that no child is denied schooling?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3713/05
WRITTEN QUESTION E-3713/05
Om: Manglende adgang til arbejdsmarkedet for rumænere med psykiske handicap
Subject: Romanians with mental disabilities rejected from jobs
Der findes i Rumænien en lov om særlig beskyttelse og beskæftigelse af personer med handicap, der sigter på at give handicappede lige muligheder for adgang til jobmarkedet.
In Romania, in the field of employment, the Law on the Special Protection and Employment of People with Handicaps sets out measures aimed at giving people with disabilities equal opportunities for access to the job market.
Det ser imidlertid ud til, at de fleste psykisk handicappede i Rumænien er helt uden beskæftigelse og derfor ikke har nogen mulighed for at klare sig selv.
However, it appears that most people with mental disabilities in Romania do not work at all and therefore have no opportunity to live independently.
Hvad vil den rumænske regering gøre i 2006 for at håndhæve gældende lovgivning og tilbyde flere beskæftigelsesmuligheder for rumænere med psykiske handicap?
What will the Romanian Government do in 2006 to enforce existing legislation by offering more employment opportunities to Romanians with mental disabilities?
Vil den rumænske regering i 2006 gøre større brug af støttet beskæftigelse for at hjælpe personer med psykiske handicap i hele landet?
In 2006, will the Romanian Government develop supported employment more widely in order to assist people with mental disabilities throughout the country?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3714/05
WRITTEN QUESTION E-3714/05
af Margrietus van den Berg (PSE) , Emine Bozkurt (PSE) , Dorette Corbey (PSE) og Thijs Berman (PSE)
by Margrietus van den Berg (PSE) , Emine Bozkurt (PSE) , Dorette Corbey (PSE) and Thijs Berman (PSE)
Om: Godtgørelse af virksomheders finansielle tab som følge af importstoppet for tekstilvarer fra Kina
Subject: Compensation for financial losses incurred by firms as a result of the import ban on textiles from China
Den 1. januar 2005 udløb aftalen om tekstilvarer og beklædningsgenstande: alle WTO's medlemsstater havde siden da ubegrænset adgang til det europæiske marked.
The Agreement on Textiles and Clothing expired on 1 January 2005, giving all WTO member countries unrestricted access to the European market.
Importen af tekstilvarer fra Kina steg herefter i løbet af kort tid så stærkt, at Den Europæiske Union indgik en aftale med Kina om at begrænse importen i de kommende tre år.
Imports of textiles from China then rose so sharply over a short period that the European Union concluded an agreement with China to restrict imports for the next three years.
Denne ordning trådte i kraft den 11. juni 2005 mere end seks måneder efter åbningen af markedet.
This arrangement came into force of 11 June 2005 more than six months after the market was opened up.
Ordningen giver de europæiske tekstilproducenter mere tid til en reform af sektoren.
The rules give European textile producers more time to reorganise the sector.
Dette har ført til yderligere (oplagrings)udgifter for virksomheder, som selv importerer eller lader tekstilvarer importere fra Kina.
This has led to extra storage costs for firms importing textiles from China directly or through an intermediary.
Er Kommissionen rede til at udarbejde en opgørelse over de finansielle tab, som beklædningsbranchen i Den Europæiske Union har lidt som følge af importstoppet?
Is the Commission prepared to assess the financial losses suffered by the clothing sector in the European Union as a result of the import ban?
De europæiske modeforretninger og importører fortjener en løsning herpå som et led i princippet om god forvaltning.
Good governance dictates that European fashion retailers and importers deserve a solution to this matter.
Mener Kommissionen, at der er muligheder for, at virksomheder, som selv importerer eller lader tekstilvarer importere fra Kina, kan få godtgørelse for de merudgifter, såsom oplagringsudgifter, der er opstået som følge af importstoppet?
Does the European Commission see any possibility of compensating firms that imported textiles from China or had textiles imported from China for the extra costs, for instance for storage, that they have incurred as a result of the import ban?
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at undgå en gentagelse af denne situation i betragtning af den manglende information af importørerne, hvad angår de allerede afgivne ordrer?
What measures is the European Commission taking to prevent such a situation arising again because of inadequate information being available to importers about orders they have already placed?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3715/05
WRITTEN QUESTION E-3715/05
Rådet indførte i forbindelse med udvidelsen den 1. maj 2004 en ny tolkeordning (request-and-pay).
At the time of the enlargement on 1 May 2004 the Council of the European Union introduced new interpretation arrangements (request‑and‑pay system).
Rent konkret betyder det, at et begrænset antal møder på højt niveau systematisk tilbydes tolkning.
In practice, this means that interpretation is systematically provided in the case of a limited number of high‑level meetings.
Med hensyn til de øvrige møder får hvert sprog tildelt et fast beløb på 2 mio EUR, hvis anvendelse medlemsstaterne selv kan træffe afgørelse om.
For other meetings, each language is allocated a lump sum of EUR 2 million, which the Member States themselves can decide how to spend.
Hvis ikke hele beløbet anvendes til tolkning, kan to tredjedele af det ikke-anvendte beløb bruges til betaling af delegationsmedlemmernes rejseomkostninger.
If the whole of this amount is not used for interpretation, two‑thirds of the unused part may be used to pay the travel costs of members of delegations.
Eftersom bevillingerne til tolkeordningen er fastlagt i Rådets budget, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:
In the light of the fact that resources to pay for interpretation arrangements are provided for in the Council's budget:
Hvorfor kan rejseomkostninger godtgøres via midler, som er opført under »udgifter til tolkning« på budgettet, og som også skal anvendes med dette mål for øje?
Why are travel costs allowed to be reimbursed using appropriations which are entered in the budget under ‘Interpreting costs’ and which must serve this purpose?
Er der her ikke tale om en uretmæssig brug af europæiske midler?
Is this not improper use of European money?
Har Kommissionen kendskab til den interne fordeling mellem Belgien og Nederlandene af midler, som står til rådighed for tolkning til nederlandsk?
Is the Commission familiar with the internal allocation between Belgium and the Netherlands of the money available for interpretation into Dutch?
Kan Kommissionen forelægge en oversigt for det seneste år om tildelingen af midlerne pr. sprog til tolkeudgifter og/eller rejseomkostninger?
Could the Commission indicate, for the past year, how this money was spent, for each language, on interpretation and/or travel costs?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3716/05
WRITTEN QUESTION E-3716/05
Om: Meddelelse om opkrævning af vejafgifter
Subject: Notification of the imposition of motorway tolls
For hvilke af de veje, der løber parallelt med vejene i det transeuropæiske net, har den tyske regering indtil nu meddelt Kommissionen, at den opkræver vejafgifter?
For which of the roads running parallel to the Trans-European Networks (TENs) has the German Government notified the European Commission of the imposition in motorway tolls?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3717/05
WRITTEN QUESTION E-3717/05
Om: Efterretningstjeneste — José Manuel Barroso
Subject: Intelligence — Jose Manuel Barroso
Da Kommissionen som helhed ikke har besvaret spørgsmålet, er jeg nu nødt til at spøge José Manuel Barroso personligt, om han arbejder eller nogen sinde har arbejdet for eller har været agent for efterretningstjenesten i sit eget eller noget andet land?
Since the Commission as a whole has failed to answer the question, I am now obliged to ask Mr Jose Manuel Barroso personally whether he is, or ever has been, an asset or agent of the intelligence services in his own country or any other ?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3718/05
WRITTEN QUESTION E-3718/05
Om: Europæisk teknologisk institut
Subject: European Institute of Technology
Kan Kommissionen i lyset af sin iværksættelse den 16. september 2005 af en offentlig høring om, hvorvidt og hvordan der skal oprettes et europæisk teknologisk institut, oplyse, om den skotske regering har foretaget nogen henvendelse til Kommissionen for at drøfte de skotske universiteters rolle i et sådant europæisk institut, og/eller oplyse, hvilke drøftelser den har haft med den skotske regering om dette spørgsmål, og på hvilket niveau sådanne drøftelser måtte have fundet sted?
In light of the launch on 16 September 2005 by the European Commission of a public consultation exercise on whether and how to create a European Institute of Technology (EIT), can the Commission state whether any approaches have been made by the Scottish Executive to the Commission to discuss the role of Scottish universities in such a European institute and/or indicate what discussions it has had with the Scottish Executive regarding this matter and the level at which any such discussions took place?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3719/05
WRITTEN QUESTION E-3719/05
Om: Autisme i Europa
Subject: Autism in Europe
I november 2003 konkluderede Europarådets komité for sociale rettigheder i forbindelse med kollektiv klage nr. 13/2002, at Frankrig ikke havde opfyldt sine undervisningsforpligtelser over for personer med autisme i henhold til Den Europæiske Socialpagt (revideret udg.).
In November 2003, with regard to collective complaint No 13/2002, the Council of Europe's Committee of Social Rights concluded that France had failed to fulfil its educational obligations to people with autism under the European Social Charter (revised).
Denne afgørelse blev truffet på grundlag af en formel klage fra Autism Europe på initiativ af Autisme France.
This decision was reached on the basis of a formal complaint from Autism Europe at the initiative of Autisme France.
Udvalget for sociale rettigheder anbefalede, at Frankrig »tog skridt til at muliggøre gennemførelse af Socialpagtens mål inden for en rimelig tid« og »med mærkbart fremskridt« samt at »gøre størst muligt brug af de til rådighed værende ressourcer til at imødekomme behovene hos autistiske personer og deres familier … som må bære de tungeste byrder, hvis institutionerne svigter«.
The Committee of Social Rights recommended that France ‘take measures that allow it to achieve the objectives of the Charter within a reasonable time’ and ‘with measurable progress’, and also to ‘make maximum use of available resources to meet the needs of people with autism and their families … on whom falls the heaviest burden in the event of institutional shortcomings’.
Europarådets Ministerkomité vedtog en resolution om denne afgørelse den 10. marts 2004, hvori den bemærkede, at Frankrig havde påtaget sig at opfylde Socialpagten, og anmodede Frankrig om at informere om situationen i sin næste rapport om Frankrigs handicappolitik, der skulle forelægges den europæiske komité for sociale rettigheder.
The Council of Europe's Committee of Ministers adopted a resolution on this decision on 10 March 2004 in which it noted that France had undertaken to comply with the Social Charter and asked it to report on the situation in the next report on its policy on disabilities to be submitted to the European Committee of Social Rights.
Frankrig er absolut ikke den eneste medlemsstat, der ikke opfylder sine forpligtelser over for personer med autisme i henhold til Den Europæiske Socialpagt.
France is by no means the only Member State that does not live up to its obligations to people with autism under the European Social Charter.
I forlængelse af min skriftlige forespørgsel E-1031/05 om strukturfonde og investeringer i sundhed og sundhedspleje og i forlængelse af den tale, som kommissær Kyprianou holdt den 30. juni 2005 om de større skævheder, der findes inden for sundhedssektoren i EU, hvorledes foreslår Kommissionen da at behandle de problemer og vanskeligheder, som personer med autisme og deres familie står over for, i strukturfondsrunden 2007-2013 og i andre nuværende eller planlagte fællesskabsinitiativer?
Further to my Written Question E‑1031/05 on structural funds and investment in health and healthcare and to the speech given on 30 June 2005 on European health policies by Commissioner Kyprianou on the major inequalities in health that exist within the Union, how does the Commission propose to address the problems and difficulties faced by people with autism and their families in the 2007-2013 round of the Structural Funds and in other current or planned Community initiative?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3720/05
WRITTEN QUESTION E-3720/05
Om: Bivirkninger ved lægemidlet Roaccutane
Subject: Side-effects of the drug Roaccutane
Har Arbejdsgruppen vedrørende Lægemiddelovervågning under EU's Udvalg for Farmaceutiske Specialiteter eller noget andet relevant EU-organ afholdt yderligere drøftelser om dette lægemiddel siden 1998 i lyset af de seneste videnskabelige studier om Roaccutane?
Has the pharmacovigilance working party of the EU's Committee for Proprietary Medicinal Products or any other relevant EU body held further discussions of this drug since 1998 in the light of the latest scientific studies about Roaccutane?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3721/05
WRITTEN QUESTION E-3721/05
af Dominique Vlasto (PPE-DE) og Joseph Daul (PPE-DE)
by Dominique Vlasto (PPE‑DE) and Joseph Daul (PPE‑DE)
Om: Statistiske oplysninger på Fællesskabets hjemmeside vedrørende æbleimport
Subject: Community statistics concerning the monitoring of apple imports
30. juni 2005 androg æbleimporten i henhold til Fællesskabets hjemmeside for overvågning af importen 276000 tons, mens sammenslutningen af frugtproducenter fra den sydlige halvkugle samtidig angav, at eksporten til EU var på over 700000 tons.
On 30 June 2005, the Community site that monitors imports showed 276000 tonnes of imports, whereas at the same period the Southern Hemisphere producers association reported exports to the European Union of over 700000 tonnes.
Hvordan forklarer Kommissionen denne forskel mellem de tal, der er opgivet af henholdsvis medlemsstaterne og de eksporterende tredjelande?
How does the Commission explain such a divergence between the figures provided by the Member States and those provided by non-EU exporting countries?
Finder Kommissionen det ikke nødvendigt under henvisning til denne forskel at revidere mekanismerne for statistisk evaluering af EU's import for at gøre det muligt at iværksætte beskyttelsesforanstaltningerne?
In view of these divergences, does not the Commission think there is a need to review statistical assessment mechanisms for imports from outside the EU, so the necessary safeguard measures can be put into effect?
Kunne beskyttelsesforanstaltningerne for æbler iværksættes, hvis tallene viser, at tærsklen er overskredet, som det fremgår af de tal, sammenslutningen af producenter fra den sydlige halvkugle har opgivet?
Could these safeguard measures be activated for apples if the figures reveal the trigger level has been exceeded, as suggested by the Southern Hemisphere producers association’s figures?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3723/05
WRITTEN QUESTION E-3723/05
af Charles Tannock (PPE-DE) , Jacques Toubon (PPE-DE) og Tunne Kelam (PPE-DE)
by Charles Tannock (PPE‑DE) , Jacques Toubon (PPE‑DE) and Tunne Kelam (PPE‑DE)
Om: Menneskerettigheder i Tyrkiet og sharia-ret
Subject: Human rights in Turkey and Sharia Law
Er Rådet bekendt med, at Tyrkiet, der siden 1969 har været stiftende medlem af Den islamiske Konference (OIC), den 5. august 1990 repræsenteret ved sin udenrigsminister undertegnede Kairo-erklæringen om menneskerettigheder inden for islam.
Is the Commission aware that, on 5 August 1990, Turkey, since 1969 a founder member of the Organisation of the Islamic Conference (OIC) and acting through its Foreign Minister, signed the Cairo Declaration on Human Rights in Islam (CDRHI).
Denne erklæring indeholder modstridende tilkendegivelser om ligestilling og ikke-forskelsbehandling mellem kønnene, og kræver i princippet, at retssystemerne i islamiske lande fastlægges i overensstemmelse med sharia.
That declaration includes contradictory statements on the equality of and non-discrimination between the sexes and claims, in principle, that legal systems in Islamic countries should be defined in accordance with Sharia.
Mere bemærkelsesværdigt er det, at resolution nr. 4/31-LEG, vedtaget på Den Islamiske Konferences udenrigsministermøde i Istanbul den 14.-16. juni 2004 tager afstand fra EU-resolutionen om fordømmelse af henrettelse ved stening og andre såkaldt umenneskelige straffe, der praktiseres i en række islamiske lande, som anvender sharia-retten.
More remarkably, under Resolution No 4/31-LEG adopted during the meeting of OIC Foreign Ministers held in Istanbul on 14‑16 June 2004, it denounced the EU resolution condemning stoning to death and other so-called inhuman punishments practised by a number of Islamic countries in the course of applying Sharia Law.
Den Islamiske Konference opfordrede yderligere til at standse de urimelige kampagner, der er iværksat af visse statslige og ikke-statslige organisationer, som fokuserer på kravet om afskaffelse af sharia-straffe og andre sanktioner under henvisning til »menneskerettighedssloganet«.
Furthermore, the OIC went on to call for ‘a halt to the unjustified campaigns launched by some governmental and non-governmental organisations focusing on the demand to abolish the Sharia ordained punishments and other penalties under the “protection of human rights” slogan’.
Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har på sin side den 13. februar 2003 erklæret sharia for uforenelig med demokrati (i sagen Refah Partisi, »Velfærdspartiet«, mfl. mod Tyrkiet).
In contrast, on 13 February 2003, the European Court of Human Rights declared Sharia to be mutually incompatible with democracy (in Refah Partısı ‘The Welfare Party’ and Others v Turkey ).
I denne dom støttede Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol den tyrkiske forfatningsdomstols kontroversielle afgørelse om at fratage tre parlamentsmedlemmer deres mandater for bl.a. at slå til lyd for indførelse af sharia i Tyrkiet, selv om Tyrkiets regering i Den Islamiske Konference har accepteret sharia som grundlag for sine menneskerettighedsprincipper.
In that ruling, the European Court upheld the controversial decision of the Turkish Constitutional Court to remove the mandates of three MPs for, among other things, advocating Sharia for Turkey, although, as far as the OIC is concerned, Turkey’s Government has accepted this as the basis of its human rights principles.
Har Tyrkiet efter at være blevet et EU-kandidatland formelt taget afstand fra Kairo-erklæringen om menneskerettigheder inden for islam?
Has Turkey, since becoming an EU applicant country, formally denounced the CDRHI?
Hvis ikke, vil dette så betyde en hindring i forhold til de såkaldte politiske Københavnskriterier?
If not, during EU accession negotiations, will this pose any obstacle in terms of what are known as the Copenhagen political criteria?
Er det på nogen måde sandsynligt, at Tyrkiets medlemskab af en international organisation, der bygger på et religiøst grundlag (Den Islamiske Konference) på nogen måde vil skabe et problem i forhold til Tyrkiets tiltrædelse af EU?
Lastly, is Turkey’s membership of an international religion-based organisation (OIC) in any way likely to cause a problem in relation to Turkey's accession to the EU?
Rådet henviser de ærede parlamentsmedlemmer til det svar, der allerede er givet i dette spørgsmål i forbindelse med skriftlig forespørgsel E-­0200/­05.
The Council would refer the Honourable Members to the reply already given on this issue in relation to Written Question E‑0200/05 .
Som anført i dette svar hedder det i artikel 2 i den tyrkiske forfatning, at Republikken Tyrkiet er en demokratisk, verdslig og social stat, der er underlagt retsstatsprincipperne.
As noted in that reply, Article 2 of the Turkish Constitution stipulates that the Republic of Turkey is a democratic, secular and social state governed by the rule of law.
Tyrkiet tog ved tiltrædelsen af charteret for Den Islamiske Konference (OIC) et generelt forbehold, idet det meddelte, at det vil gennemføre charterets bestemmelser inden for rammerne af den tyrkiske forfatning.
When joining the Charter of the Organisation of the Islamic Conference (OIC), Turkey entered the general reservation that it would implement the provisions of the Charter to the extent and within the framework of the Turkish Constitution.
Med samme begrundelse forelægger Tyrkiet på hvert møde i OIC konferencens generalsekretær en tilsvarende skrivelse, hvori der tages forbehold med hensyn til indholdet af eventuelle afgørelser eller erklæringer, som denne organisation måtte vedtage.
In the same spirit, at each meeting of the OIC, Turkey presents the Secretary-General of the OIC with a similar letter of reservation concerning the content of any decisions and declarations adopted by the organisation.
Mere generelt erindrer Rådet om, at tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet vil finde sted inden for den forhandlingsramme, Rådet vedtog i oktober 2005.
In a more general context, the Council would recall that the accession negotiations with Turkey will be governed by the negotiating framework adopted by the Council in October 2005.