natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er gået så vidt, at man i forbindelse med disse retssager har indkaldt kvinder, som har fået abort, til at give møde for retten.
During these trials, things have gone so far that women who have had abortions have been summoned to make statements.
Situationen er kompleks i Spanien, da den gamle, men stadigvæk gældende lov om »delvis afkriminalisering af abort« (lov 9/­1985) i flere henseender efterlader et juridisk tomrum.
The situation in Spain is complex, due to the legal loopholes left by the old but still current Law on the Partial Decriminalisation of Abortion (Law 9/1985).
I henhold til loven er abort kun tilladt i tre tilfælde: af etiske, eugeniske eller terapeutiske årsager.
This law permits abortion only on three grounds: ethical, eugenic and therapeutic.
Kvinders reproduktive rettigheder er således minimale, hvilket sammen med den retlige uklarhed resulterer i, at det offentlige sundhedsvæsen slet ikke har tilstrækkelige ressourcer, og næsten 98 % af aborterne foretages i private institutioner — ofte på kanten af det lovlige.
Furthermore, this exiguous provision in terms of women's rights to reproductive and sexual health, combined with the legal ambiguities, mean that the public health system completely fails to offer the appropriate resources, meaning that some 98 % of pregnancy terminations are carried out in private health centres, often on the fringes of the law.
Det er på denne baggrund efter min opfattelse absolut nødvendigt, at der vedtages en ny lov, som tager hensyn til seksuel og reproduktiv sundhed, som er tilstrækkeligt gennemskuelig, og i hvilken abort betragtes som en afgørelse, kvinden frit træffer, og som et indgreb, der bør foretages gratis og være omfattet af det offentlige sundhedsvæsen.
This being so, a new law is required, one which takes due account of sexual and reproductive health and is transparently drafted, in which abortion is deemed to be a decision freely taken by the woman concerned and is free of charge and integrated into the public health network.
I øvrigt burde vi, eftersom det efter min opfattelse er et spørgsmål om grundlæggende rettigheder, kunne forvente en harmoniseret europæisk rammelovgivning, som ikke indfører nogen forskelsbehandling af kvinderne i EU på grund af nationalitet.
Furthermore, given that this is, as I understand it, a question of fundamental rights, the new law should come within a harmonised European framework which prevents discrimination between women within the EU in terms of nationality.
I lyset af det ovenfor anførte bedes Kommissionen oplyse, hvilken holdning den indtager til den gældende abortlovgivning i Spanien.
For all these reasons, what is the Commission's opinion of the current abortion law in Spain?
Går Kommissionen ind for en lov, som omfatter såvel seksuel og reproduktiv sundhed som fri og gratis adgang til abort inden for det offentlige sundhedsvæsen?
Is the Commission in favour of an all-embracing law covering sexual and reproductive health and the freedom to have an abortion, free of charge, as part of the public health system?
Mener Kommissionen, at der herved er tale om et spørgsmål, som bør tages op på europæisk plan, eftersom det i høj grad rækker ud over de enkelte medlemsstaters rammer?
Does the Commission think that this is an issue which should be being tackled at European level, given that it goes far beyond the ambit of the Member States?
Har Kommissionen vedtaget foranstaltninger på dette område, eller agter den at gøre det?
Has the Commission taken any steps in this connection, or will it be doing so?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0923/08
WRITTEN QUESTION E-0923/08
Om: Mulig forskelsbehandling ved adgangen til visse stillinger
Subject: Possible discrimination concerning access to specific jobs
I visse medlemsstater kræves det for at få adgang til visse stillinger både i den offentlige sektor (statens sikkerhedsstyrker, politiet, brandvæsenet osv.) og i den private sektor (luftfartsassistenter, sikkerhedsagenter), at kandidaterne har en minimumshøjde.
In certain Member States, in order to have access to specific jobs both in the public (state security bodies, police, fire brigades, etc.) and private (air crew, security agents) sectors, applicants have to be of a minimum height.
Dette krav om en minimumshøjde tjener almindeligvis som udelukkelseskriterium for eventuelle kandidater, som får afslag på deres ansøgning, inden de overhovedet får lejlighed til at bestå den pågældende stillings ansættelsesprøver.
This minimum height is usually a criterion for excluding possible candidates, whose applications are rejected before they even set the specific relevant tests for the job.
I de fleste tilfælde er der tale om et generelt krav for alle professioner, hvor der ikke er nogen rimelig sammenhæng mellem denne minimumshøjde og de konkrete opgaver, der skal udføres.
In most cases, the restriction is a general one for the whole of a given profession, and there is no justification whatever for the relationship between this height restriction and the specific duties to be carried out in a given case.
Det er f.eks. tilfældet hos mange europæiske luftfartsselskaber, der kræver, at kabinepersonalet har en minimumshøjde, også i Spanien, hvor der i § 7, litra c), i kongeligt dekret nr. 614/­1995 af 21. april om vedtagelse af regulativet om udvælgelses- og uddannelsesproceduren hos de nationale politistyrker er fastlagt en minimumshøjde (1,65 m for mænd og 1,60 m for kvinder) som forudsætning for adgangen til de praktiske udvælgelsesprøver.
This is the case with many European airlines, for example, which demand that cabin staff be of a minimum height, or in Spain, where Article 7(c) of Royal Decree 614/1995 of 21 April, approving the regulation on the selection and training procedures for the National Police Force, lays down a minimum height of 1.65 m for men and 1.60 m for women as a sine qua non for sitting the selection tests.
Hvis ikke, agter Kommissionen så at vedtage foranstaltninger for at hindre enhver form for forskelsbehandling, herunder forskelsbehandling på baggrund af fysiske kriterier såsom højden?
If not, does the Commission intend to take any steps to prevent discrimination of any kind, including discrimination on physical criteria such as height?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0924/08
WRITTEN QUESTION E-0924/08
af Eva Lichtenberger (Verts/ALE)
by Eva Lichtenberger (Verts/ALE)
Om: Henføring af sygehuse drevet af østrigske delstater til den private sektor
Subject: Classification of Land hospitals as belonging to the private sector
I det officielle nationalregnskab henregnes sygehuse drevet af delstaterne til den private sektor i Østrig, fordi de ud fra en fælles betragtning opfylder kriteriet for omkostningsdækning på 50 % i henhold til ENS 95.
In Austria's official national accounts the hospitals of the Federal Länder are classified as belonging to the private sector, because taken together they meet the criterion of 50 % coverage of their costs in accordance with ESA 95.
Men beregnes dette kriterium særskilt for hver enkelt delstat, fremkommer der et mere differentieret billede.
However, a more nuanced picture emerges if this criterion is calculated for each Land individually.
Delstater som Wien, Steiermark og Kärnten opfylder således ikke dette kriterium, mens andre delstater kun opfylder kriteriet, fordi tilskuddene fra kommunerne og dem, der driver sygehusene, afvikles over de regionale sundhedsfonde og bliver omdannet til såkaldte LKF‑point ved overførsler, idet LKF står for præstationsorienteret sygehusfinansiering.
Länder such as Vienna, Styria and Carinthia, for instance, do not fulfil this criterion, while other Länder meet it only because the subsidies from local authorities and the hospitals authority are channelled through the regional health funds and converted from transfers into what are known as LKF points (points representing hospital treatment charges).
Endvidere må man forholde sig kritisk til, hvorvidt LKF‑finansieringssystemet indeholder markedslignende elementer.
The extent to which the LKF system incorporates elements similar to those of markets should also be examined in a critical light.
LKF‑systemet er reguleret forskelligt fra delstat til delstat, hvorfor der de facto findes ni forskellige LKF‑systemer i Østrig.
In practice, the LKF system is organised differently from one Land to another, so that there are, in fact, nine different LKF systems in Austria.
LKF-pointene for universitetshospitalerne ligger væsentligt højere end for almindelige provinshospitaler. —
the LKF points of university hospitals are given a markedly higher value than those of the normal provincial hospitals; —
For at skabe udligning mellem tabere og vindere i LKF‑systemet, findes der egne udligningsfonde i flere delstater, f.eks. i Tirol. —
some Länder , such as Tyrol, have their own equalisation funds to balance winners and losers within the LKF system; —
Sundhedsfondene, der afvikler LKF-finansieringen, har kun en finansieringsfunktion og ikke en efterspørgselsfunktion.
the health funds which handle the LKF system have only a financing function, and no demand function.
Er delstaternes omkostningsdækningsgrad blevet undersøgt?
Has the level of coverage of costs been examined for each Land?
Hvilke kriterier skal være opfyldt for at kunne henregne sygehusene til den private sektor?
What criteria must be met to allow hospitals to be classified as belonging to the private sector?
Foreligger disse for de enkelte delstaters vedkommende?
Are these criteria available for the individual Länder ?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0925/08
WRITTEN QUESTION E-0925/08
Om: EU-støtte til telemedicintjenester
Subject: EU support for telemediciene services
Mener Kommissionen, at telemedicin kan anvendes som et instrument til at løse objektive problemer pga. geografisk afstand og som et middel til at fremme effektiviteten af samt nedbringe omkostningerne ved lægetjenesterne i større byer?
Does the Commission take the view that telemedicine may be used as an instrument to overcome objective difficulties resulting from geographical distance and also as a means of boosting the effectiveness and reducing the costs of medical services in large urban centres?
Har Kommissionen planer om at tage lovgivningsinitiativ eller udarbejde en handlingsplan for telemedicin (e‑sundhed) som en del af en politik om fremme af et europæisk innovationsområde?
Does the Commission intend to take a regulatory initiative or draw up an action plan for telemedicine (e‑Health) as part of a policy to promote a European innovation area?
Råder Kommissionen over oplysninger om udbudet af telemedicintjenester i medlemsstaterne, navnlig i Grækenland?
Does the Commission have any data on the provision of telemedicine services in Member States, in particular in Greece?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0926/08
WRITTEN QUESTION E-0926/08
Om: Kommissionsinitiativ om udarbejdelse af en EU‑lov om små virksomheder
Subject: Commission initiative to draw up a European Small Business Act
Den 31. januar indledte Kommissionen en offentlig debat om indholdet af EU‑loven om små virksomheder.
On 31 January the Commission initiated a public debate on the content of a European Small Business Act.
Selv om initiativet som erklæring rummer ambitiøse mål (en reduktion af lovgivningsmæssige barrierer, en lempelse af adgangen til det indre marked, bistand til at kunne stille de nødvendige økonomiske og menneskelige ressourcer til rådighed, støtte til at tackle fænomenerne globalisering og klimaændringer) for de små og mellemstore virksomheders fremtid i EU, er der allerede blevet givet udtryk for bekymringer med hensyn til de gennemførelsesforanstaltninger, som Kommissionen har iværksat.
Despite the fact that, as a declaration, the initiative has ambitious objectives (a reduction of regulatory barriers, the facilitation of access to the single market, assistance in providing the necessary economic and human resources, assistance in addressing the phenomenon of globalisation and climate change) for the future of small and medium-sized enterprises in the EU, misgivings have already been expressed as regards the means of implementation set in motion by the Commission.
Mener Kommissionen, at den tilgrundliggende ikkebindende — set fra et lovgivningsmæssigt synspunkt — karakter af initiativet for medlemsstaterne er tilstrækkeligt til at skabe en seriøs og omfattende tilgang til de problemer, som de små og mellemstore virksomheder i EU står over for?
Does the Commission believe that the underlying non-binding — from the regulatory point of view — character of the initiative for Member States is sufficient to allow a serious and substantive approach to the problems facing small and medium-sized enterprises in Europe?
Hvordan vil Kommissionen reagere på den kritik, som repræsentanter for de små og mellemstore virksomheders organisationer har givet udtryk for, f.eks. påstanden om, at denne foranstaltning blot er en kodificering af eksisterende fællesskabsstrategier og -aktioner?
How does it respond to criticisms voiced by representatives of SME associations that this measure is merely a codification of existing Community strategies and actions?
Påtænker Kommissionen at støtte et praktisk »tænk småt først«-princip, i henhold til hvilket små virksomheder anses for at være reglen og ikke undtagelsen i forbindelse med udarbejdelsen af politikker på europæisk og nationalt plan?
Does it intend to support a practical ‘think small first’ principle in accordance with which small enterprises are seen as the rule instead of the exception in developing policies at European and national level?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0927/08
WRITTEN QUESTION E-0927/08
Om: Provokerende kort anvendt af EURONEWS
Subject: Provocative maps used by Euronews
Ifølge græske pressepublikationer bragte tv-kanalen EURONEWS et program om den græske ministerpræsidents besøg i Tyrkiet, hvor der blev vist to kort med angivelse af, at græske ægæiske øer tilhører Tyrkiet.
According to Greek press publications, the TV channel Euronews broadcast a programme about the Greek Prime Minister’s visit to Turkey in which it showed two maps indicating that Greek Aegean islands belong to Turkey.
Her vises navnlig øerne Rhodos, Samos, Lesbos m.fl., som om de tilhører Tyrkiet (!), mens det andet kort deler Det Ægæiske Hav præcis i midten, hvilket tilfredsstiller et langsigtet krav i den tyrkiske udenrigspolitik, for på denne måde bliver Tyrkiet »belønnet« med udforsknings- og redningsrettigheder på et stort antal øer.
In particular the islands of Rhodes, Samos, Lesbos, etc., are shown as belonging to Turkey (!), while the second map divides the Aegean exactly in the middle, thereby satisfying a long-term demand of Turkish foreign policy, since in this way Turkey is being ‘awarded’ exploration and rescue rights in a large number of islands.
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe med henblik på at imødegå denne tv‑kanals fornærmelse af Grækenland, som er medlem af EU, især i betragtning af at samme kanal tidligere har taget emner op, som direkte har skadet EU-medlemsstaters interesser, f.eks. ved at bruge den uacceptable betegnelse »Makedonien« i stedet for den officielle betegnelse FYROM?
What action does the Commission intend to take to address this insult to Greece, an EU Member State, by this TV channel, especially since the same channel has in the past raised issues directly damaging the interests of EU Member States, for example using the unacceptable designation ‘Macedonia’ instead of the official designation FYROM for Skopje?
Har Kommissionen planer om at indføre sanktioner, og hvis ja, hvilke?
Does it intend to impose sanctions, and if so, which ones?
Er den person hos EURONEWS, som til stadighed provokerer Grækenland, blevet identificeret, og har man fastslået, hvad der ligger til grund for denne adfærd?
Has the person who is constantly provoking Greece in Euronews been identified and have the reasons for this conduct been established?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0928/08
WRITTEN QUESTION E-0928/08
Om: Personoplysninger vedrørende »digitale« borgere
Subject: Personal data of ‘digital’ citizens
Hvilke data vedrørende internetbrugere anser Kommissionen for at være personoplysninger?
Will the Commission say which data imprints of Internet users it considers personal data?
Mere specifikt: Mener Kommissionen, at disse inkluderer a) en internetprotokoladresse, b) individuelle oplysninger om besøg på links (cookies), c) individuelle oplysninger om registreringen og brugen af domænenavne (Whois, Domain Names) og d) den individuelle e‑mail-adresse?
More specifically: does it consider that these include (a) the Internet protocol address, (b) individual information on visiting relative sites (cookies), (c) individual information on the registration and use of domain names (Whois and Domain Names service) and (d) the individual email address?
Agter Kommissionen at informere EU‑borgerne klart og tydeligt om, hvilke personlige data der afsløres ved besøg på internetsider, og hvilke data der er beskyttet af fællesskabslovgivningen?
Does it intend to notify European citizens clearly which personal data are revealed when they visit Internet websites and which data are protected by Community law?
Hvordan ser Kommissionen på forslaget om at oprette en officiel »digital identitet« for internetbrugere?
How does it view the proposal to create an official ‘digital identity’ for Internet users?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0929/08
WRITTEN QUESTION E-0929/08
Trods lovgivningens meget klare hensigter om specifikt kun at omfatte kreditaftaler udelukker slutteksten til det reviderede direktiv desværre ikke udtrykkeligt hævekort.
However, despite the very clear intentions of the legislation to specifically cover only credit agreements, the final text of the revised Directive, unfortunately, does not explicitly exclude charge cards.
Således som Kommissionen efter min mening har bekræftet, er disse kort ikke kredit- eller låneinstrumenter, og der opkræves kun faste årlige ekspeditionsgebyrer, der ikke varierer i forhold til det beløb, der er forbrugt med kortene.
As the Commission has, I believe, acknowledged, these cards are not a credit or lending instrument and only apply fixed annual service fees that do not vary in relation to the amounts spent on these cards.
Som følge heraf er der nu stor risiko for, at forbrugerne bliver forvirret.
As a consequence, there is now great potential for consumer confusion.
Vil Kommissionen derfor venligst gøre det klart, at det aldrig har været hensigten, at hævekort skulle omfattes af det reviderede direktiv?
Can the Commission, therefore, please clarify that charge cards were never intended to be covered by the revised Directive?
Og ydermere, findes der nogen retningslinjer, som Kommissionen kan give medlemsstaterne (måske via Kommissionens arbejdsgruppe for gennemførelse) for at sikre, at man opnår denne meget påkrævede afklaring, når direktivet gennemføres i den nationale lovgivnings bestemmelser?
Furthermore, is there any guidance the Commission can provide to Member States (perhaps through the Commission’s Transposition Working Group) to ensure this much-needed clarification is achieved as the directive is transposed into national law?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0930/08
WRITTEN QUESTION E-0930/08
Om: Sikkerheden ved fodgængerovergange
Subject: Safety of pedestrian crossings
Er Europa-Kommissionen opmærksom på den seneste rapport udgivet af »EuroTest Mobility« http://www.eurotestmobility.com/newslettershow.php?item=64 vedrørende sikkerheden omkring fodgængerovergange i EU?
Is the European Commission aware of the recent report published by ‘EuroTest Mobility’ http://www.eurotestmobility.com/newslettershow.php?item=64 on the safety of pedestrian crossings in the EU?
Hvilke forslag vil Europa-Kommissionen fremsætte for at harmonisere og øge sikkerheden på steder med fodgængerovergange?
What proposals will the European Commission bring forward to harmonise and increase safety at pedestrian crossing points?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0931/08
WRITTEN QUESTION E-0931/08
Om: Eden Springs UK Ltd og Mayanot Eden
Subject: Eden Springs UK Ltd and Mayanot Eden
I fortsættelse af mit tidligere spørgsmål P‑6135/­07 om Eden Springs Ltd., kan Kommissionen da klarlægge, hvordan Mayanot Eden Ltd. kan udvinde vand fra Golanhøjderne og distribuere det i mere end 15 lande i Europa?
Further to my previous Question P‑6135/07 on Eden Springs Ltd, can the Commission clarify how Mayanot Eden Ltd can extract water from the Golan Heights and distribute it in over 15 countries in Europe?
Ifølge Kommissionens forklaring anerkendes Golanhøjderne ikke internationalt som en del af Israels territorium, og de er derfor ikke omfattet af Euro-Med-associeringsaftalen med Israel.
As the Commission explains, the Golan Heights is not recognised internationally as part of the territory of Israel and is not therefore covered by the EuroMed Association Agreement with Israel.
På hvilket grundlag hævder Kommissionen, at Eden Springs Ltd Mayanot Eden ikke har begået nogen overtrædelse i henhold til international ret?
On what basis does the Commission argue that Eden Springs Ltd Mayanot Eden has not committed any offences under international law?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0932/08
WRITTEN QUESTION E-0932/08
af Rumiana Jeleva (PPE-DE)
by Rumiana Jeleva (PPE‑DE)
Om: Miljøproblemer i forbindelse med Kremikovtzi AD
Subject: Environmental problems related to Kremikovtzi AD
I henhold til det investeringsprogram aktiemajoritetsindehaveren i Kremikovtzi AD har udarbejdet, skal der investeres mere end 300 mio. EUR i perioden 2006‑2011.
According to the investment programme of the majority stakeholder of Kremikovtzi AD, over 300 million euro should be invested in the period 2006‑11.
Man forudså, at der skulle investeres en stor del i miljøfaciliteter, der skulle forbedre miljøet og mindske forureningen fra fabrikken.
A large share was intended to be invested in ecological facilities, which should improve the environment and decrease the pollution coming from the factory.
Men indtil videre er der ikke gjort noget som helst i denne henseende, og Kremikovtzi AD fortsætter med at skade miljøet i og omkring Sofia.
But nothing has been done so far in this respect and Kremikovtzi AD continues to harm the environment around and in Sofia.
Situationen blev for nylig forværret som følge af uklarhed omkring fabrikkens ejerforhold og fremtid.
The situation became worse recently due to lack of clarity concerning the ownership and future of the factory.
Der er stor bekymring i det bulgarske samfund for, at situationen kunne forværres, og at Bulgarien måske kommer til at betale bøder for ikke at overholde sine forpligtelser vedrørende miljøanliggender.
There are huge concerns in Bulgarian society that the situation could deteriorate and that Bulgaria might have to pay penalties for not fulfilling its obligations on environmental issues.
I denne forbindelse vil vi gerne stille Kommissionen følgende spørgsmål: Agter Kommissionen at tage yderligere skridt til indtrængende at anmode den bulgarske regering om at træffe effektive foranstaltninger til at reducere den skade, som Kremikovtzi AD forvolder på miljøet?
In this respect we would like to ask the following question to the Commission: Is the Commission going to take any further steps to urge the Bulgarian Government to take effective measures to reduce the environmental harm produced by Kremikovtzi AD?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0933/08
WRITTEN QUESTION E-0933/08
Om: Styring af prissætningen af tekstmeddelelser og datatransmission via mobiltelefon over grænserne
Subject: Controls on pricing of cross-border text messages and mobile phone data transmissions
Telefonregningen for henved 150 mio. europæere faldt mærkbart sidste år, da EU lagde loft over priserne for udgående og indgående udlandssamtaler.
The phone bills of some 150 million Europeans fell noticeably last year when the EU imposed price ceilings on outgoing and incoming foreign calls.
Dette var yderst velkomment i betragtning af de oldnordiske roamingtakster, der frarøvede forbrugerne op til 5 mia. EUR om året.
This was most welcome, seeing that these antediluvian roaming charges robbed consumers of up to EUR 5 billion a year.