natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Der er i Portugal kommet oplysninger frem om et pilotforsøg, der indebærer muligheden for at anvende kreditkort uden at skulle taste en hemmelig kode (pinkode).
Reports have appeared in Portugal of a pilot scheme for using credit cards without having to enter one's secret code (PIN).
Projektet Contactless gør det således muligt at foretage en betaling af et mindre beløb (op til 50 euro) blot ved aflæsning af kreditkortet i en terminal.
The ‘Contactless’ scheme makes it possible to pay a small amount (up to EUR 50) simply by having one's credit card read by a terminal.
Dette projekt, der allerede anvendes i andre lande, især i USA, rejser nogle vigtige spørgsmål om sikkerheden i forbindelse med betaling med kreditkort og beskyttelsen af forbrugerne/brugerne af denne type kort, eftersom enhver person, der er i besiddelse af et kort, kan foretage betalinger uden at indtaste den hemmelige kode eller identificere sig som kortets indehaver.
This system, which is already in force in other countries, notably in the US, raises a number of significant issues concerning the security of credit card payments and the protection of the consumers/users of the cards, since any cardholder would be able to make payments without having to enter a secret code or identify himself or herself as the cardholder.
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe inden for rammerne af de beføjelser, den har på forbrugerbeskyttelsesområdet i medfør af traktaterne, for at regulere Contactless -ordningen og sikre en effektiv beskyttelse af de europæiske forbrugere/brugere, der anvender kreditkort omfattet af denne ordning?
What measures will the Commission, in view of the powers conferred on it by the Treaties in the area of consumer protection, take with a view to regulating the ‘Contactless’ scheme and ensuring that Europe's consumers/users of credit cards affected by this scheme are properly protected?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0471/10
WRITTEN QUESTION E-0471/10
(16. februar 2010)
(16 February 2010)
Om: Aguçadoura-bølgeenergiparken i Póvoa de Varzim (Portugal)
Subject: Wave farm at Aguçadoura, near Póvoa de Varzim (Portugal)
Okeanóprojektet består i opførelsen af en bølgeenergipark 5 km ud for kysten ved Aguçadoura i Póvoa de Varzim i Portugal.
The Okeanó project involves the construction of a wave farm 5 km off the coast at Aguçadoura, near Póvoa de Varzim in Portugal.
I første fase vil Aguçadoura-bølgeenergiparken få en kapacitet på 2,25 MW svarende til tre Pelamis-maskiner.
In the first phase, the Aguçadoura wave farm started operating with a capacity of 2.25 MW, produced by three Pelamis generators.
I projektets anden fase er der planlagt en udvidelse til 20 MV med 25 Pelamis-maskiner i alt, hvilket betyder en investering på 60-70 mio. euro.
Capacity was to be increased to 20 MW in the second phase of the project using 25 Pelamis generators, which would require an investment of between EUR 60 and 70 million.
Konsortiet, der skal stå for den kommercielle udnyttelse af bølgeenergien til elektrisk energi, bestod af EDP, Efacec og Babcock&Brown, idet sidstnævnte har solgt sin andel, der nu ejes af 25 forskellige banker.
The consortium for the commercial exploitation of wave energy to generate electricity comprised EDP, Efacec and Babcock & Brown, although the latter subsequently sold its share which is now owned by 25 different banks.
Projektet stoppede imidlertid driften blot fire måneder efter indvielsen, og det har ligget stille i mere end et år.
However, the project ceased operating only four months after its inauguration and has been at a standstill for more than a year.
På baggrund af ovenstående lyder mit spørgsmål til Kommissionen, om der rent faktisk er givet EU-støtte til projektet, og i så fald hvilket beløb, og om midlerne er blevet eller vil blive forøget i betragtning af, at projektet ikke længere er i drift.
Can the Commission say whether the project received Community funding, what sum was involved, and whether the funding has been or will be increased in view of the fact that the project is not in operation?
Hvilke skridt agter Kommissionen at tage, så den portugisiske regering og den ansvarlige virksomhed genoptager projektets drift eller tilbagebetaler de investerede midler, så de kan blive frigivet til effektive projekter om vedvarende energi?
What steps will the Commission take to ensure that the Portuguese Government and the undertaking responsible bring the project into operation again, or to ensure that the appropriations invested are returned so that they can be released for effective renewable energy projects?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0472/10
WRITTEN QUESTION E-0472/10
Om: EU's finansiering af rensningen af afvandingsområderne for floderne Lis, Ribeira dos Milagres og Ribeira de Seiça (Portugal)
Subject: European Union funding process for the clean-up of the Lis , Ribeira dos Milagres and Ribeira de Seiça river basins (Portugal)
Afvandingsområdet for floden Lis, især floden Ribeira dos Milagres, i Leiria, Portugal, er systematisk blevet ramt af forurening fra svineproduktionen.
The Lis river basin, in particular Ribeira dos Milagres in Leiria, Portugal, has been systematically damaged by pollution from pig farming.
I denne meddelelse oplyser Kommissionen, at de portugisiske myndigheder i 1997 indgav en ansøgning til Samhørighedsfonden vedrørende første fase af rensningen af afvandingsområderne for floderne Lis, Ribeira de Seiça e Ribeira dos Milagres.
In this notice, the Commission states that in 1997 the Portuguese authorities submitted an application to the Cohesion Fund concerning the initial phase of the clean-up of the Lis, Ribeira de Seiça and Ribeira dos Milagres river basins.
Denne ansøgning førte den 15. december 1999 til en beslutning om tildeling af 11 mio. euro fra Samhørighedsfonden.
As a result, on 15 December 1999 it was decided that the Cohesion Fund would grant a contribution of EUR 11 million.
Den 29. december 2000 blev det endvidere besluttet, at anden fase af projektet skulle være afsluttet den 30. juni 2005, og at denne fase ligeledes ville blive medfinansieret med 33 mio. euro fra Samhørighedsfonden.
It was further decided on 29 December 2000 that a second phase of the project, to be completed by 30 June 2005, would also be co-financed by the Cohesion Fund with a contribution of EUR 33 million.
I henhold til omtalte meddelelse var det planen at opføre et rensningsanlæg nord for Leiriaregionen (ETAR Norte), et rensningsanlæg til spildevand fra svineavlen i Milagres (ETES) og et rensningsanlæg i Batalha, »hvis det viser sig at være nødvendigt at forøge systemets behandlingskapacitet«.
Also according to this notice, it was planned to construct a sewage treatment plant in the north of the Leiria region (ETAR Norte), a plant for the treatment of effluent from pig farms in Milagres (ETES) and a sewage treatment plant in Batalha, ‘if it proves necessary to increase the treatment capacity of the system’.
I virkeligheden er det kun ETAR Norte-anlægget, der er blevet opført, og det udnyttes endda ikke ordentligt på grund af den manglende opførelse af ETES-anlægget, der gør det nødvendigt at transportere affaldet.
In fact, however, only ETAR Norte has been built and even this plant is not being fully used, since the absence of the ETES plant means that waste has to be transported.
Såfremt finansieringen allerede er blevet ydet, beder jeg Kommissionen om at oplyse, om disse midler allerede er blevet sendt til RECICLIS (der er ansvarlig for spildevandsrensningssystemet), eller om de fortsat er i den portugisiske stats besiddelse?
If funding has already been granted, can the Commission say whether the appropriations have already reached Reciclis (which is responsible for managing the wastewater treatment system) or if they are still held by the Portuguese Government?
Hvilke skridt agter Kommissionen at tage, så den portugisiske regering sikrer en behørig gennemførelse af det omtalte rensningssystem?
What steps will the Commission take to ensure that the Portuguese Government guarantees that the above treatment system is properly implemented?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0473/10
WRITTEN QUESTION E-0473/10
Om: Forsinkelser i foranstaltningerne til støtte til skov- og landbruget i områder under Natura 2000-nettet
Subject: Delays in agri-forestry support measures in Natura 2000 network areas
I henhold til den anden søjle i den fælles landbrugspolitik (FLP) kan der ydes betaling til producenterne på grund af de miljømæssige restriktioner for landbrugs- og skovbrugsaktiviteter, der skyldes gennemførelsen af Natura 2000-nettet.
The second pillar of the common agricultural policy (CAP) provides for producers to be paid for environmental restrictions on agri-forestry activities related to the implementation of the Natura 2000 network.
Programmet for landdistriktsudvikling i Portugal (PRODER), under Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), er blevet godkendt for finansieringsperioden 2007-2013.
For the financial period 2007‑13, the Programme for the Rural Development of Mainland Portugal (Proder) has been adopted as part of the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
Under den anden søjle i PRODER er der fastsat to støtteforanstaltninger for Natura 2000-områderne, nemlig foranstaltning 2.1.2, Bevaring af landbrugsaktiviteten i ugunstigt stillede områder under Natura 2000-nettet, og foranstaltning 2.4, Integrerede Territoriale Interventioner (ITI).
Axis 2 of Proder provides for two support measures for Natura 2000 network areas: measure 2.1.2, the maintenance of agricultural activity in disadvantaged areas with the Natura Network, and measure 2.4, Integrated Territorial Interventions (ITI).
I henhold til sidstnævnte skal der gennemføres ni ITI, svarende til de beskyttede arealer, der er integreret i Natura 2000-områderne.
The latter provides for the application of 9 ITIs, corresponding to the areas protected, including Natura 2000 network areas.
I marts 2008 blev der offentliggjort en lov, der fastsætter en ordning for gennemførelse af de landbrugsmiljømæssige og skovbrugsmiljømæssige foranstaltninger i forbindelse med ITI, mens udformningen af de landbrugs- og skovbrugsforanstaltninger, der er nødvendige for forvaltningen af Natura 2000-områderne, først blev afsluttet i december 2008.
In March 2009 the regulation establishing the implementing rules for agri-environmental and forest-environmental measures in the ITIs was published, but the plan of agricultural and forestry measures necessary for the management of the Natura 2000 network areas was only finalised in December 2008.
Det er et af de forhold, der bruges til at retfærdiggøre den meget lave udnyttelsesgrad for denne foranstaltning, der er i størrelsesordenen 3,8 % (pr. 31.12.2008).
This is one of the factors accounting for the very low take-up rate for this measure, namely 3.8 % (as of 31.12.2008).
Tilsvarende er udnyttelsesgraden for foranstaltning 2.1.2 på knapt 15 %.
The take-up rate for measure 2.1.2 is also very low, only 15 %.
I lyset af det fremførte lyder mit spørgsmål til Kommissionen, hvilke skridt den agter at tage sammen med den portugisiske regering for at sikre, at gennemførelsen af PRODER kan finde sted i tide, så det ikke går ud over landbrugerne, så miljøværdierne bliver beskyttet, og så det bliver muligt at finansiere projekter om forvaltning og bevaring af biodiversiteten i disse områder?
In view of the above, will the Commission say what representations it intends to make to the Portuguese Government to ensure that Proder is implemented without delay, so as to avoid harming farmers' interests, thereby safeguarding environmental values and allowing the funding of biodiversity management and conservation projects in these areas?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0474/10
WRITTEN QUESTION E-0474/10
Om: Den miljømæssige og sociale balance i forbindelse med EU's politik for biobrændstoffer
Subject: Environmental and social balance sheet of EU policy on biofuels
I forbindelse med denne proces frigives der store mængder kulstof, og ifølge flere videnskabelige undersøgelser risikerer det at sætte miljøfordelen ved biobrændstoffer over styr.
This process has led to the release of substantial quantities of carbon, and a number of scientific studies suggest that this may even undermine claims that biofuels are environmentally friendly.
I forbindelse med diskussionen af bæredygtighedskriterierne for biobrændstoffer krævede Europa-Parlamentet bl.a., at indvirkningen af den indirekte ændring af anvendelsen af jorden blev medtaget.
In the debate on sustainability criteria for biofuels, one of Parliament's demands was that the impact of the indirect change in land use should be adequately taken into account.
Beslutningen blev udsat, fordi Kommissionen angiveligt forpligtede sig til at vedtage nye måder til at inddrage indvirkningen af den indirekte anvendelse af jorden på i den metode, der bruges til at beregne biobrændstoffernes udledning af drivhusgasser.
Decision-taking was postponed because the Commission had allegedly promised to adopt new ways of including the impact of indirect changes in land use in its method for calculating greenhouse gas emissions caused by biofuels.
I betragtning af, at de offentlige politikker om støtte til biobrændstoffers eneste berettigelse er den formodede reduktion af drivhusgasserne, og da den kan være i fare, lyder mit spørgsmål til Kommissionen: —
Given that the sole justification for public aid polices for biofuels is the supposed reduction in greenhouse gas emissions and given that this justification may now be compromised, will the Commission say: —
Hvilke fremskridt er der sket med hensyn til udviklingen af en faktor, der tager hensyn til udledningen af drivhusgasser som følge af en indirekte ændring af anvendelse af jorden på grund af den europæiske politik for biobrændstoffer? —
What progress has been made in factoring in greenhouse gas emissions caused by indirect changes in land use due to EU biofuels policy? —
Mener Kommissionen, at de nuværende mekanismer til vurdering af omfanget af den indirekte anvendelse af jorden er passende og sikrer, at de bliver medtaget i beregningerne af udledningerne af drivhusgasser med henblik på de mål, EU har sat? —
Does it consider that the present mechanisms for evaluating the scale of indirect changes in land use are adequate and will it ensure their inclusion in calculations of greenhouse gas emissions from biofuels in view of the EU's objectives? —
Vil Kommissionen, når den fremlægger de undersøgelser, der vurderer biobrændstofpolitikkens indvirkning, for Europa-Parlamentet, medtage data om den indirekte anvendelse af jorden og gøre dem tilgængelige for offentligheden?
When it submits to Parliament studies evaluating the impact of biofuels policy, will it include the data on the indirect use of land and submit them to public scrutiny?
Vil Kommissionen gøre en indsats for, at der bliver taget højde for dette forhold i forbindelse med gennemførelse af den ydede støtte? —
Will it endeavour to take this concern into account in implementing aid? —
Mener Kommissionen, at det vil være muligt i den nærmeste fremtid at fremlægge et forslag til en offentlig europæisk politik for støtte til biobrændstoffer, der afspejler de forpligtelser, vi har påtaget os i forbindelse med menneskerettighederne og producentlandenes fødevaresuverænitet, og som er i overensstemmelse med milleniumsudviklingsmålene?
Does it considerable it viable to submit in the near future a proposal for a European public policy to support biofuels which reflects the commitments made in the field of human rights and food sovereignty for producer countries, in line with the Millennium Development Goals?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0476/10
WRITTEN QUESTION E-0476/10
Om: Foranstaltninger til bekæmpelse af risikofaktorer, der fører til fedme
Subject: Measures to counteract risk factors leading to obesity
I løbet af de seneste årtier er der blevet vedtaget love i såvel medlemsstaternes nationale parlamenter som på europæisk plan for at modvirke forbruget af stoffer, der kan skade folkesundheden.
In recent decades, laws have been adopted both in the national parliaments of the Member States and at European level to discourage the consumption of substances potentially dangerous to human health.
Reklamer for alkoholholdige drikkevarer og tobak samt måden, hvorpå disse markedsføres, har været genstand for restriktioner og advarsler på pakninger, navnlig fordi markedsføringen kan tiltrække udsatte forbrugere som børn og unge.
The advertising and marketing of alcoholic drinks and tobacco has been subject to certain restrictions and conditioning, especially when they may be attractive to vulnerable consumers such as children and adolescents.
Alkohol og tobak er fortsat skyld i, at mange millioner mennesker dør, eller at deres helbredstilstand forringes, men efter flere årtiers afskrækkelsespolitik mod for eksempel tobak viser statistikkerne, at antallet af rygere er faldet, samtidig med at antallet af de, som mener, at rygning er skadeligt, er steget betydeligt.
Alcohol and tobacco continue to be responsible for the degeneration in health and death of millions of people, but after several decades of policies to discourage smoking, for example, statistics show that the number of smokers has fallen, while the number of people who consider smoking to be a harmful habit has increased significantly.
En anden væsentlig risikofaktor for forbrugernes sundhed er forbruget af fastfoodfødevarer, der på det seneste har oplevet en stigning på restauranter i medlemsstaterne under den økonomiske krise.
Another major risk factor for consumer health — that of fast food — has, with the economic crisis, recently increased in the Member States.
Også i det europæiske charter mod fedme EUR/06/5062700/8. (punkt 2.4.6) åbnes der mulighed for at benytte skattepolitik med henblik på at begrænse dette foruroligende fænomen blandt unge.
The European Charter on Counteracting Obesity EUR/06/5062700/08. also provides (paragraph 2.4.6) for the possibility of using fiscal policies to stem the worrying trend in obesity among the young.
Hvilken rolle kan Kommissionen spille i forhold til medlemsstaterne for at begrænse de indvirkninger, som forbruget af fastfoodfødevarer har på sundheden, med henblik på at nå de målsætninger, der fremgår af ovennævnte dokument, og takket være de midler, der præsenteres heri?
What role can the Commission play vis‑à-vis the Member States to limit the impact on health of fast food consumption, with a view to achieving the objectives of the aforementioned Charter through the means suggested therein?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0477/10
WRITTEN QUESTION E-0477/10
Om: Adgang for lægemiddelleverandører i en given medlemsstat til lægemidler, der enten er godkendt i en anden medlemsstat eller ikke er godkendt på europæisk plan
Subject: Access for suppliers of medicines in one Member State to medicinal products authorised in another Member State or not authorised at European level
Et nyligt tilfælde af anvendelse af et ikke godkendt lægemiddel i Rumænien, der har forårsaget et dødsfald, rejser spørgsmålet om lægemiddelleverandørers adgang til lægemidler, der ikke er godkendt på europæisk plan eller udelukkende er godkendt i en anden medlemsstat.
A recent case in which someone used a medicine not authorised in Romania, resulting in their death, raises the issue of access for suppliers of medicines to medicinal products which are not authorised at European level or are only authorised in another Member State.
Hvordan forholder situationen sig med hensyn til godkendelse og brug af produktet Cytotec (der indeholder det aktive stof misoprostol) i samtlige medlemsstater? 2.
What the situation is with regard to the authorisation and use of the product Cytotec (active ingredient misoprostol) across the Member States; 2.
Hvis dette lægemiddel er godkendt på nationalt plan i en medlemsstat, men ikke på europæisk plan, findes der da procedurer, der gør det muligt at kontrollere adgangen for leverandører af lægemidler eller lægetjenester i en medlemsstat, hvor et lægemiddel ikke er godkendt, til samme lægemiddel i en medlemsstat, hvor det er godkendt?
Whether procedures exist — in the event of that medicinal product having been authorised at national level within one Member State, but not at European level — for the monitoring of access to a medicinal product, in the Member State where it is authorised, for suppliers of medicines or medical services from another Member State in which that medicinal product has not been authorised?
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0478/10
WRITTEN QUESTION E-0478/10
af Marita Ulvskog (S&D) og Åsa Westlund (S&D)
by Marita Ulvskog (S&D) and Åsa Westlund (S&D)
(24. februar 2010)
(16 February 2010)
Om: EU's finansiering af reklamekampagner i medlemsstaterne
Subject: EU funding of advertising campaigns in the Member States
I Sverige gennemføres der lige nu to reklamekampagner, som er finansieret af EU.
Two EU‑funded advertising campaigns are currently under way in Sweden.
Stockholm er i øjeblikket fyldt med plakater, der har følgende tekst: »Tulipaner giver forårsfornemmelser — køb en buket med hjem i dag«.
Stockholm is full of posters reading: ‘Tulips give you that spring feeling — buy a bunch today!’
Samtidig kan de svenske biografgængere se en reklamefilm, som forklarer, hvor fantastisk den europæiske landbrugspolitik er.
At the same time, Swedish filmgoers find themselves watching an advertising film explaining how wonderful the common agricultural policy is.
Denne type reklamekampagner risikerer at underminere tilliden til det europæiske samarbejde.
This type of publicity campaign risks undermining confidence in European cooperation.
I en tid, hvor EU's budget mangler tilstrækkelige midler til at imødegå klimatruslen og skabe de nødvendige forudsætninger for vækst, bruger EU budgetmidler på at sælge tulipaner.
At a time when the EU’s budget lacks sufficient resources to counter the threat of climate change and create the necessary conditions for growth, the EU is using money from its budget to sell tulips.
Mener Rådet, at det er rimeligt at anvende skattemidler til at sælge tulipaner?
Does the Council consider it reasonable to use taxpayers’ money to sell tulips?
Er det ikke tulipanproducenternes ansvar?
Should this not rather be the responsibility of tulip producers?
EU's landbrugspolitik er i høj grad et omdiskuteret spørgsmål, eftersom der både er varme tilhængere og nogle, som vil afskaffe politiken helt.
The EU’s agricultural policy is a highly controversial topic: while it has ardent supporters, there are also those who want to abolish it entirely.
Er det da EU's opgave at betale for denne type reklame?
Is it the EU’s job to pay for this kind of advertisement?
Endelig kunne vi godt tænke os at vide, om Rådet anser denne reklamekampagne for at være forenelig med den miljø- og klimapolitik, som EU fører.
Finally, we wonder whether the Council regards this kind of advertising campaign as compatible with the EU’s environmental and climate policy.
Hvilke konsekvenser vil det få, at flere mennesker køber tulipaner i januar?
What are the consequences of many people buying tulips in January?
Rådet skal erindre om, at politikken for oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter både på det indre marked og i tredjelande er omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 3/2008 af 17. december 2007 om oplysningskampagner og salgsfremstød for landbrugsprodukter på det indre marked og i tredjelande EUT L 3 af 5.1.2008. .
The Council would like to recall that the information and promotion policy for agricultural products both on the internal market and in third countries is governed by Council Regulation (EC) No 3/2008 of 17 December 2007 on information provision and promotion measures for agricultural products on the internal market and in third countries OJ L 3, 5.1.2008 . .