natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I nogle lande indebærer dette allerede en øget beskatning, herunder moms, hvilket indføres i Spanien fra og med juli måned.
In some countries this has already meant rises in taxation, and VAT in particular, as was the case in Spain in July 2009.
Kommissionen vurderer i sit høringsdokument til direktivet (TAXUD/D1 D24232), at en nedsættelse af momssatsen vil påvirke den uformelle sektors aktiviteter og kan have en positiv indvirkning på skatteindtægterne.
The Commission, in its consultation paper and review of this directive (TAXUD/D1 D/24232), maintained that lower VAT rates can move activities from the informal to the formal economy and may have a positive effect on tax revenue.
Visse æstetiske tjenesteydelser, som tidligere blev udført i hjemmet under uformelle forhold, udføres i dag i synlige lokaler og bygninger og er underlagt de offentlige myndigheders kontrol og opsyn.
Beautician services that were once provided informally at home are now provided on the high street and are thus subject to government oversight and scrutiny.
Den økonomiske krise og det fortsatte tab af indtægter fører imidlertid til, at de uformelle aktiviteter genopstår.
However, the economic crisis and the resultant fall in income has meant that such services are gradually returning to the informal economy, with professionals leaving their premises to rid themselves of overhead costs and setting up business once more in their homes.
Dette ses ved, at fagfolk opsiger deres lokaler for at nedbringe de faste omkostninger, hvorefter de kører virksomheden videre fra privatadressen, hvilket øger den uformelle økonomi.
At the same time, many members of the public are opting for ‘do-it-yourself’ beauty care and do not therefore pay anything to either beauty parlours or the public purse for such services.
Kommissionen har anerkendt, at en nedsættelse af momssatsen kan have en positiv indvirkning på disse tjenesteydelser for så vidt angår BNI, beskæftigelse og skatteindtægter.
The Commission recognises that lower VAT rates on these services can have positive effects for GDP, employment and tax revenues and advocated, in its draft directive to amend the VAT Directive (2006/112/EC OJ L 347, 11.12.2006, p.
I sit forslag til ændring af direktiv 2006/112/EF EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1. om det fælles merværdiafgiftssystem, KOM(2008)0428, foreslår Kommissionen, at perioden med nedsat momssats forlænges og ligeledes anvendes på andre tjenesteydelser inden for skønhed og æstetik.
1. ), COM(2008)0428, extending the scope of reduced rates to certain new categories, such as beautician services.
Kan Kommissionen præcisere, hvilke skattemæssige konsekvenser momsnedsættelsen har haft for medlemsstaternes arbejdskraftintensive tjenesteydelser i de senere år?
Could the Commission tell us what effect VAT reductions on labour-intensive services in Member States have had on tax revenues in recent years?
Kan Kommissionen forklare, hvorfor bilag III i direktiv 2009/47/EF ikke omfatter æstetiske tjenesteydelser?
Could the Commission explain why beautician services are not included in Annex III of Directive 2009/47/EC?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-3902/2010
Question for written answer E-3902/2010
Om: EU‑regler for solarier
Subject: EU rules on sunbeds
I Danmark er der netop blevet offentliggjort en undersøgelse af, hvor stor en andel af de danske solarier der ikke lever op til EU's standarder.
In Denmark, a study was recently published on the extent to which Danish sunbeds do not meet EU standards.
Det viser sig, at over 100 af de undersøgte solarier ikke lever op til standarderne.
It turns out that more than 100 of the sunbeds inspected are non-compliant.
Nogle steder er rørene i solarierne endda af typen UV 4, som ellers kun bør anvendes til behandling af hudsygdomme efter lægens anvisning.
In some places, there are even type UV‑4 sunbed tubes, which normally can only be used to treat skin conditions on the orders of a doctor.
Dette bekymrer mig, for det betyder, at en række brugere af solarier udsættes for alt for store mængder af den sundhedsskadelige stråling.
This gives me cause for concern, since it means that some sunbed users are being exposed to far too high a level of radiation that is harmful to health.
Er Kommissionen bekendt med undersøgelsen?
Is the Commission familiar with this study?
Har EU nogen redskaber eller tiltag undervejs, der kan hjælpe medlemslande som Danmark til at blive bedre til at overholde de anbefalede standarder fra EU, så borgernes sundhed ikke sættes over styr?
Are there EU instruments or measures in the pipeline which can help Member States such as Denmark to improve compliance with recommended EU standards so as not to jeopardise public health?
Kommissionen er bekendt med den undersøgelse, som de danske myndigheder har gennemført, da den blev foretaget med tilskud fra Kommissionens budget for forbrugerpolitik som led i det samordnede markedsovervågningstiltag vedrørende solarier.
The Commission is aware of the investigation carried out by the Danish authorities, as it was undertaken in the context of the coordinated market surveillance action on sunbeds with financial support from the Commission under the consumer policy budget.
Kommissionen bakker op om medlemsstaternes markedsovervågningsindsats ved hvert år at offentliggøre indkaldelser af forslag til samordnede tiltag og udveksling af embedsmænd på området inden for forbrugsvaresikkerhed.
The Commission supports the market surveillance efforts by the Member States through annual calls for proposals for coordinated actions and exchanges of officials in the field of consumer product safety.
Med hensyn til sikkerheden ved solarier har Kommissionen ydet tilskud til to sådanne tiltag, som Sikkerhedsstyrelsen i Danmark begge gange har deltaget i.
Regarding sunbed safety the Commission has given financial contributions to two such actions both involving the Danish Safety Technology Authority.
Det andet tiltag, der blev indledt i januar 2010 og skal vare i 24 måneder, har specifikt til formål at øge antallet af tilsyn og forbedre forbrugeroplysningen om de risici, der er forbundet med solarier.
The second action, which started in January 2010 and will last for 24 months, is specifically aimed at increasing the number of inspections and improving the provision of information to consumers on the risks associated with sunbed use.
Kommissionen skal desuden henvise det ærede medlem til sine svar på skriftlig forespørgsel E‑4126/09 af Jim Higgins, E‑1249/10 af Marc Tarabella, E‑4233/09 af Jim Higgins, E‑4250/09 af Catherine Stihler og 5338/09 af Proinsias de Rossa http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB , der indeholder flere baggrundsoplysninger om lovrammer, sikkerhedskrav og Kommissionens initiativer vedrørende solarier i Den Europæiske Union.
The Commission would also like to refer the Honourable Member to its answers to Written Questions E‑4126/09 by Mr Jim Higgins, E‑1249/10 by Mr Marc Tarabella, E‑4233/09 by Mr Jim Higgins, E‑4250/09 by Ms Catherine Stihler and 5338/09 by Mr Proinsias de Rossa http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB which provide more background on the legal framework, safety requirements and Commission initiatives regarding sunbeds in the European Union.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-3904/2010
Question for written answer E-3904/2010
Om: En europæisk nødfond — IMF
Subject: European Emergency Fund — IMF
I kølvandet på hjælpeplanen til Grækenland som blev vedtaget af Den Europæiske Union i samarbejde med Den Internationale Valutafond (IMF), vedtog det amerikanske senat den 17. maj 2010 enstemmigt en lov, der forpligter IMF til at nægte hjælp til lande, der ikke har mulighed for at tilbagebetale deres lån.
In the wake of the aid plan for Greece approved by the European Union in cooperation with the International Monetary Fund (IMF), the US Senate unanimously passed a law on 17 May 2010 obliging the IMF to refuse aid to countries with no possibility of repaying their loans.
USA er den primære bidragsyder til IMF, og til trods for aldrig at have gjort brug af denne ret har USA ret til at nedlægge veto imod alle former for afgørelser.
The US is the main contributor to the IMF and, even though it has never used it, it has a right of veto to block any type of decision.
Hvad mener Den Europæiske Union om dette spørgsmål?
What is the European Union's position on this matter?
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe med hensyn til USA og IMF for at sikre, at nødfonden, der blev skabt af den Europæiske Union, kan tages i brug?
What steps is the Commission taking vis-à-vis the United States and the IMF to ensure that the Emergency Fund created by the European Union can be brought into operation?
I tilfælde af at IMF ikke bidrager med de 250 mia. EUR som aftalt, vil fondens samlede beløb da falde til 500 mia. EUR, eller vil medlemsstaterne øge deres bidrag med 250 mia. EUR?
If the IMF does not contribute the EUR 250 billion as agreed, will the total amount of the fund fall to EUR 500 billion, or will the Member States increase their contributions by EUR 250 billion?
Hvilke andre alternativer vil blive taget op til overvejelse med henblik på at sikre finansmarkedernes stabilitet, i tilfælde af at IMF tvinges til at trække sig ud fra den nødfond, der er skabt af Den Europæiske Union?
What other alternatives might be considered in order to guarantee financial market stability if the IMF is forced to withdraw from the Emergency Fund created by the European Union?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-3905/2010
Question for written answer E-3905/2010
Om: Dublin III-forordning
Subject: Dublin III Regulation
I strategirapporten fra det østrigske finansministerium kan man læse følgende under »Prioriteter og fokuspunkter«:
The strategy report of the Austrian Federal Ministry of Finance reads, under ‘Priorities and main emphases’, as follows:
» Asyl/flygtninge: (…) Øge effektiviteten ved at fremlægge lovgivningsforanstaltninger på EU‑plan ( » Dublin III-forordning « ); forbedre den europæiske koordinering af den praktiske gennemførelse gennem aktiv deltagelse i det europæiske asylstøttekontor (EASO); (…) «
‘Asylum/refugees: (…) increase in efficiency through the introduction of legal measures at EU level (“Dublin III Regulation”); increased European coordination in practice through active participation in the European Asylum Support Office (EASO); (…)’
Hvilke lovgivningsmæssige foranstaltninger på asyl- og flygtningeområdet diskuteres eller forhandles der om på EU‑plan for øjeblikket?
What legislative measures in the area of asylum and refugee policy at EU level are currently being discussed or negotiated?
Er der/har der været samtaler eller forhandlinger om en »Dublin III-forordning«?
Are there/have there been discussions or negotiations on a ‘Dublin III Regulation’?
I bekræftende fald med hvem?
If so, with whom?
I bekræftende fald med hvilket indhold?
If so, with what content?
Hvilke ændringer skal »Dublin III-forordningen« indeholde?
What changes will the ‘Dublin III Regulation’ contain?
Hvilken tidshorisont forventes der for »Dublin III-forordningen«?
What time frame is envisaged for the ‘Dublin III Regulation’?
I Stockholmprogrammet 5731/10. , som blev vedtaget i december 2009, bekræftede Det Europæiske Råd, at det går ind for at oprette et fælles område for beskyttelse og solidaritet baseret på en fælles asyl-procedure og en ensartet status for de personer, der er blevet indrømmet international beskyttelse.
In the Stockholm Programme 5731/10. , adopted in December 2009, the European Council confirmed its commitment to establishing a common area of protection and solidarity based on a common asylum procedure and a uniform status for those granted international protection.
I samme program understregede Det Europæiske Råd desuden, at der er behov for effektive procedurer, som kan forhindre misbrug, og at indførelsen af et fælles europæisk asylsystem fortsat er et vigtigt politisk mål for Den Europæiske Union.
In the same Programme, the European Council also stressed the need for effective procedures capable of preventing abuse and that the establishment of a Common European Asylum System remains a key policy objective for the European Union.
Med henblik på videreudviklingen af det fælles europæiske asylsystem har Kommissionen forelagt en række forslag for Europa-Parlamentet og Rådet, herunder et forslag om ændring af den såkaldte Dublinforordning, dvs. forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs i en af medlemsstaterne (omarbejdning) 16929/08. .
With a view to further developing the Common European Asylum System, the Commission submitted several proposals to the European Parliament and the Council, including a proposal for amending the so-called ‘Dublin’ Regulation, i.e. the proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council establishing the criteria and mechanisms for determining the Member State responsible for examining an application for international protection lodged in one of the Member States by a third-country national or a stateless person (recast) 16929/08. .
Parlamentet vedtog sin rapport om forslaget den 7. maj 2009, hvorimod forslaget stadig gennemgås i Rådet.
While the Parliament adopted its Report on the proposal on 7 May 2009, examination of the proposal within the Council is ongoing.
Det er endnu ikke muligt at forudsige hverken tidshorisonten for eller resultatet af gennemgangen.
Neither the timeframe likely to be necessary nor the outcome of the examination can yet be predicted.
Følgende andre forslag er på nuværende tidspunkt til forhandling: —
The following other proposals are currently under negotiation: —
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af forordning (EF) nr. […/…] [om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en ansøgning om international beskyttelse, der er indgivet i en af medlemsstaterne af en tredjelandsstatsborger eller en statsløs] (omarbejdning) 16934/08. .
Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council concerning the establishment of ‘Eurodac’ for the comparison of fingerprints for the effective application of Regulation (EC) No […/…] [establishing the criteria and mechanisms for determining the Member State responsible for examining an application for international protection lodged in one of the Member States by a third-country national or a stateless person] (recast) 16934/08. ;
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastlæggelse af minimumsstandarder for modtagelse af asylansøgere i medlemsstaterne (omarbejdning) 16913/1/08 REV 1. .
Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council laying down minimum standards for the reception of asylum‑seekers (recast) 16913/1/08 Rev. 1. ;
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om fastsættelse af minimumsstandarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som berettigede til international beskyttelse, deres status og indholdet af en sådan beskyttelse (omarbejdning) 14863/09. .
Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on minimum standards for the qualification and status of third‑country nationals or stateless persons as beneficiaries of international protection and the content of the protection granted (recast) 14863/09. ;
Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om minimumsstandarder for procedurer i medlemsstaterne for tildeling og fratagelse af international beskyttelse (omarbejdning) 14959/09. .
Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on minimum standards on procedures in Member States for granting and withdrawing international protection (recast) 14959/09. .
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-3906/2010
Question for written answer E-3906/2010
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-3907/2010
Question for written answer E-3907/2010
Om: Ustabilitet i Makedonien, Makedoniens tiltræden af EU
Subject: Instability in Macedonia; Macedonia's accession to the European Union
I sidste års statusrapport for Makedonien anbefalede Kommissionen en øjeblikkelig dato for indledning af forhandlingerne om tiltræden af EU, idet det anførtes, at Makedonien havde opfyldt de nødvendige kriterier.
In last year’s progress report for Macedonia, the Commission recommended an immediate start date for negotiations for accession to the European Union, citing that Macedonia had fulfilled the necessary criteria.
På grund af det græske veto i Rådet afventer Makedonien stadig datoen for den formelle indledning af forhandlingerne.
Due to a Greek veto at the Council, Macedonia still awaits a date for the formal start of negotiations.
Siden dette veto har ekstremister i regionen forsøgt at udnytte Makedoniens forsinkede tiltrædelsesproces i et forsøg på at skabe ustabilitet, idet deres endelige mål er oprettelsen af en ny stat, »Storalbanien«.
Since this veto, extremists in the region have sought to prey on Macedonia’s delay in the accession process in an attempt to create instability; with their eventual goal being the creation of a new state, ‘Greater Albania’.
Yderligere forsinkelser af denne proces giver blot disse personer og grupper med dårlige intentioner yderligere muligheder og incitamenter til at fremme deres destruktive mål.
Further delays to this process only offers further opportunities and incentives for those individuals and groups with poor intentions to further their destructive aims.
Har Kommissionen kendskab til denne forværrede situation?
Is the Commission aware of this worsening situation?
Kan Kommissionen oplyse os om dens planer for at hjælpe Makedonien i denne forbindelse?
Might the Commission be able to inform us of its plans to aid Macedonia in this regard?
Tiltrædelsesforhandlingerne må helt klart indledes snarest muligt af hensyn til både landets og regionens stabilitet og velfærd.
Negotiations for accession must surely be started as soon as possible for the stability and well-being of both the country and the region.
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-3908/2010
Question for written answer E-3908/2010
Om: Lovgivning om bortskaffelse og genbrug af 3D‑briller
Subject: Legislation for disposal and reuse of 3D glasses
I de seneste seks måneder er 3D‑film blevet stadig mere populære i biograferne og tegnede sig i 2009 for 2 %, en andel, der steg kraftigt til 12 % i de første måneder i år.
Over the last six months 3D movies have become increasingly popular in cinemas, accounting for 2 % in 2009 and jumping to 12 % in the first months of this year.
Det ser ud til at denne tendens vil fortsætte, da mange større studier går over til 3D-format, til dels for at imødegå filmpirateri.
It seems that this trend will continue as many major studios switch to the 3D format, in part to offset film piracy.
Væksten for 3D‑film har imidlertid også været ledsaget af behovet for at producere millioner af 3D‑briller for at fremme denne teknologi.
However the growth of 3D films has also been accompanied by the need to produce millions of 3D glasses to facilitate this technology.
Nogle biografer genbruger disse briller, men det er ikke obligatorisk, og dette har resulteret i behovet for at fremstille flere millioner flere briller, end det er nødvendigt.
While some cinemas tend to reuse these glasses, it is not obligatory and this has resulted in the need to produce millions more glasses than are necessary.
Desuden får forbrugerne ikke nogen rabat på billetprisen, hvis de bringer deres briller tilbage til biografen, selv om produktionen af disse briller antageligt opkræves som et ekstragebyr for at se en 3D‑film.
Furthermore, consumers are given no reduction in the ticket price if they bring their glasses back to the cinema, even though the production of these glasses is presumably added to the extra fee to view a 3D movie.
Da der er tale om en ny teknologi, for hvilken der ikke tidligere har eksisteret en lovgivning har Kommissionen planer om at indføre lovgivning på dette område?
As this is a new technology for which regulation did not exist in the past, does the Commission have any plans to introduce legislation in this area?
Vil Kommissionen overveje at gøre genbrug af 3D-briller obligatorisk, og vil Kommissionen bede biograferne give forbrugerne et incitament til at gøre dette ved at fjerne det ekstra 3D‑gebyr, hvis de ikke har brug for et par 3D‑briller?
Will the Commission consider making the re-use of 3D glasses compulsory, and will the Commission ask cinemas to give consumers an incentive to do this by dropping part of the extra 3D fee if they do not need a pair of 3D glasses?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-3909/2010
Question for written answer E-3909/2010
Om: Cap and share ordningen
Subject: Cap and share scheme
Er Kommissionen opmærksom på denne ordning, der først blev foreslået af den irske ngo Feasta?
Is the Commission aware of this scheme as first proposed by the Irish NGO Feasta?
Er Kommissionen opmærksom på en tilsvarende ordning foreslået af senator Cantwell i USA's senat http://cantwell.senate.gov/issues/CLEARAct.cfm. ?
Is the Commission aware of a similar scheme as proposed by Senator Cantwell in the US Senate http://cantwell.senate.gov/issues/CLEARAct.cfm ?
Vil Kommissionen gennemføre forskning i de økonomiske virkninger af en sådan ordning, der anvendes på nationalt og/eller europæisk plan?
Will the Commission conduct research into the economic effects of such a scheme employed at national and/or European level?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-3910/2010
Question for written answer E-3910/2010
Den 12. maj 2010 offentliggjorde Kommissionen KOM(2010)0250 om koordinering af den økonomiske politik.
On 12 May 2010 the Commission issued COM(2010)250 on economic policy coordination.
Heri henvises til den eventuelle brug af »rentebærende indskud«, såfremt medlemsstaternes skattepolitikker er utilstrækkelige.
This refers to the possible use of ‘interest-bearing deposits’ in the case of inadequate fiscal policies of Member States.
Kommissionen bedes forklare nærmere, hvordan en sådan mekanisme ville fungere, og hvem der skulle træffe beslutning om en sådan proces.
Can Commission explain more fully how such a mechanism would work and who would decide on such a process?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-3911/2010
Question for written answer E-3911/2010
Som det vil være Kommissionen bekendt, findes der alvorlige indkomstuligheder i Europa.
As the Commission knows, there exists severe income inequality across Europe.
Sådanne ubalancer fører til mange sociale og økonomiske problemer.
Such imbalances lead to many social and economic problems.
Det bør overvejes at indføre et rammedirektiv om tilstrækkelige mindsteindkomstordninger.
The introduction of a framework directive on adequate minimum income schemes should be considered.
Dette nye instrument kunne omfatte en aftale om en fælles EU‑definition af tilstrækkelighed, af fælles metoder til at fastslå tilstrækkelighed og af regelmæssige tilpasninger af indkomstsatser til stigninger i leveomkostningerne.
This new instrument should comprise an agreement on a common EU definition of adequacy, on common methods to establish adequacy, and on regular adaptations of income rates to increases in the cost of living.
Overvejer Kommissionen et sådant rammedirektiv?
Is the Commission considering such a framework directive?
I bekræftende fald, vil Kommissionen da skitsere sit udkast til forslag?
If so, can the Commission outline its draft proposals?
Forespørgsel til skriftlig besvarelse E-3912/2010
Question for written answer E-3912/2010
Indvandring er en af de største udfordringer, som Europa står over for.
Immigration is one of the biggest challenges facing Europe.
Mange medlemsstater har ikke håndteret dette spørgsmål godt.
Many Member States have not handled this issue well.
Her må EU spille en rolle og sikre udformningen af en bedre politik.
This is where the EU must play a role to ensure improved policy formation.
Der skal udvikles en koordineret EU‑politik for indvandring.
Coordinated EU policy for immigration must be developed.