natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Disse forskelle skyldes hovedsageligt forskelle i medlemsstaternes lovgivning om civilretligt og lovpligtigt ansvar.
These differences arise most notably from differences in the level of civil and regulatory liability between Member States.
På nationalt niveau vil den tid, det tager at undersøge et tegningsprospekt med henblik på godkendelse også variere fra sag til sag afhængigt af tegningsprospektets kvalitet, størrelse og indhold, af udstederens erfaring i at udarbejde dokumentet og hans kendskab til procedurerne, af eksistensen af tidligere godkendte tegningsprospekter, af tegningsprospektets karakter (f.eks. førstegangstilbud eller hyppig udstedelse), af den kompetente myndigheds ressourcer osv.
At national level, the time period necessary for scrutiny in order to obtain an approval will also differ on a case by case basis depending notably on the quality of the submitted draft document, on its size, on its content, on the ability of the issuer to draft such a document, on its knowledge of the necessary procedure, on the existence of a previously approved prospectus, on the type of offers (for example Initial Primary Offer or frequent issue), on the resources of the competent authority, etc.
Kommissionen foreslog derfor en lovgivning, der giver spillerum.
Therefore, the Commission did not propose legislation with a one-size-fits-all approach.
Kommissionen har tilgodeset behovet for forskellige maksimale frister for undersøgelses- og godkendelsesprocessen.
The Commission has favoured different maximum time limits for this scrutiny and approval process.
Den ønsker at forhindre de kompetente myndigheder i at pålægge udstederne overdrevne frister, men også at give de kompetente myndigheder tilstrækkelig tid til at udføre deres opgaver korrekt under alle tænkelige forhold.
It intends to prevent competent authorities from imposing excessive delays on issuers but it should also allow competent authorities enough time in all possible circumstances to correctly perform their tasks.
Kommissionen har undersøgt de forskellige maksimale frister for godkendelse af et tegningsprospekt, før den vedtog det ændrede forslag, og den har taget højde for de forskellige maksimale frister, der i dag findes i forskellige medlemsstater.
The Commission has checked the different maximum time limits for a prospectus approval before the adoption of its amended proposal and has taken into consideration the various maximum time limits existing in several Member States.
Kommissionen har også taget i betragtning, at de påtænkte maksimale frister er kortere end dem, der findes i USA, som er verdens største kapitalmarked.
The Commission has also taken into account the fact that the envisaged maximum time limits were shorter compared to the existing ones in the United States which is the world biggest capital market.
De foreslåede frister er også kortere end de gældende frister i Belgien, Frankrig, Grækenland, Italien, Luxembourg, Spanien, Storbritannien og Østrig.
The proposed time limits are also shorter compared to the existing ones in Belgium, Greece, Spain, France, Italy, Luxembourg, Austria and the United Kingdom.
De maksimale frister er dog i dag strengere i Finland, Nederlandene og Tyskland.
However, the maximum time limits are more currently stringent in Germany, the Netherlands and Finland.
Visse medlemsstater (herunder Danmark, Irland, Portugal og Sverige) har slet ikke fastsat en maksimal frist.
In some Member States (notably Denmark, Ireland, Portugal and Sweden), the law does not provide for a defined maximum time limit.
2004/C 51 E/167
2004/C 51 E/167
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1875/03
WRITTEN QUESTION E-1875/03
Om: Besøg på stedet
Subject: On-site visits
Kan Kommissionen skønsmæssigt oplyse, hvor mange gange medlemsstaternes tilsynsmyndigheder sidste år gjorde brug af deres beføjelse til at foretage besøg på stedet forud for godkendelse af et tegningsprospekt?
Will the Commission estimate the number of occasions over the last year in which Member State regulators availed themselves of powers to conduct on site visits prior to the approval of a prospectus?
Kommissionen har ikke forsøgt at beregne antallet af besøg på stedet forud for godkendelse af et tegningsprospekt, da den ikke mener, at dette tal vil kunne bruges til at drage konklusioner om effektiviteten af besøg på stedet.
The Commission has not sought to estimate the number of occasions of on-site visits prior to the approval of a prospectus because it does not believe this number will allow it to draw conclusions on the usefulness of on site inspections.
Kommissionen mener, at det drejer sig om et meget lille antal, tæt på nul.
The Commission believes this number is very small and perhaps close to zero.
Det bør dog nævnes, at Kommissionen har undersøgt, hvor mange kompetente myndigheder der har beføjelse til at foretage besøg på stedet forud for godkendelse af et tegningsprospekt.
However, it should be mentioned that the Commission has checked how many competent authorities have the powers to carry on-site inspections in the context of the approval of a prospectus.
På Kommissionens anmodning har Det Europæiske Værdipapirudvalg (CESR) udsendt et spørgeskema til medlemmerne om dette spørgsmål.
At the request of the Commission, the Committee of European Securities Regulators (CESR) has sent a questionnaire to its members, covering this issue.
Seks kompetente myndigheder fra fem medlemsstater har denne beføjelse (Spanien, Italien, Nederlandene, Portugal og Finland).
Six competent authorities from five Member States have this power (Spain, Italy, the Netherlands, Portugal and Finland).
Det danske finanstilsyn (FSA) har beføjelse til at foretage besøg på stedet — begrænset til økonomiske institutioner.
The Danish Financial Services Authority (FSA) has the power to carry on site inspections limited to financial institutions.
Det bør dog bemærkes, at andre kompetente myndigheder, f.eks. i Frankrig og i Det Forenede Kongerige, har denne beføjelse — direkte eller indirekte — i en mere generel håndhævelsesmæssig sammenhæng i forbindelse med markedsmisbrug eller oplysningspligt.
However, it must be noted that some other competent authorities, notably in France and in the United Kingdom, do have this kind of power, directly or indirectly, in a more general context related to enforcement either of market abuse or of other disclosure obligations.
2004/C 65 E/110
2004/C 65 E/110
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1876/03
WRITTEN QUESTION E-1876/03
Om: Tegningsprospekter — nominel værdi af emissioner
Subject: Prospectus- denomination of issues
Kan Kommissionen skønsmæssigt oplyse antal og samlet mængde af obligationer udstedt med en nominel værdi på henholdsvis 5 000 EUR eller mindre, 1 000 EUR eller mindre, 500 EUR eller mindre og 100 EUR eller mindre?
Will the Commission estimate the number of bond issues, and the total volume of issuance, in denominations of EUR 5 000 or less, EUR 1 000 or less, EUR 500 or less and EUR 100 or less?
Kommissionen har ikke søgt at foretage et skøn over antallet eller den samlede mængde af obligationer udstedt med en nominel værdi på henholdsvis 5 000 EUR eller mindre, 1 000 EUR eller mindre, 500 EUR eller mindre og 100 EUR eller mindre, fordi den ikke mener, at man ud fra disse tal kan afgøre, om det er nyttigt at fastsætte en bestemt grænse for de enkelte værdier.
The Commission has not sought to estimate the number of bond issues nor the total volume of issuance, in denominations of EUR 5 000 or less, EUR 1 000 or less, EUR 500 or less, and EUR 100 or less, because it does not believe this number will allow it to draw conclusions on the usefulness of a given threshold on individual denomination.
For det første er det som udgangspunkt vigtigt at understrege, at tanken om høje nominelle værdier på værdipapirer udsprang af ønsket om en klar adskillelse mellem værdipapirer til store investorer og papirer til detailmarkedet.
First, as background, it is important to note that the concept of high individual denominations for securities was introduced with the aim of making a clear separation between securities aimed at wholesale investors and those aimed at the retail market.
Kommissionen har kendskab til tal vedrørende eksisterende obligationers nominelle værdi (fra International Primary Market Association (IPMA) og EF-bankforeningen).
The Commission has knowledge of figures related to existing bonds' individual denominations (from the International Primary Market Association (IPMA) and also used by the European Banking Federation).
Men af to årsager mener Kommissionen ikke, at sådanne tal tilføjer debatten større værdi. —
However, the Commission believes there is no added value in such figures for two main reasons: —
Af praktiske årsager fastsættes den nominelle værdi i dag lavt.
Existing individual denominations are today defined at a low level for practical reasons.
Det er f.eks. meget almindeligt, at den nominelle værdi er på 1 EUR, fordi obligationer angives i procenter.
For example, it is common practice to have individual denominations of one euro because bonds are quoted in percentages.
Det vil ikke på baggrund af de nuværende statistikker være muligt at slutte sig til den fremtidige værdiansættelse af obligationer på baggrund af den planlagte lovgivning vedrørende obligationer til store investorer.
Current statistics will not assist in estimating how bond issuers will define in the future the individual denomination of their issues, in the context of the envisaged legislation notably for debt securities aimed at wholesale investors.
Kommissionen mener, at valget mellem værdipapirer til store investorer vil være fremherskende sammenlignet med muligheden for at fastlægge den kompetente myndighed for hver udstedelse.
The Commission believes the choice between securities aimed at wholesale investors will be predominant compared to the option of determining the competent authority for each issue.
Kommissionen mener nemlig, at udstederne af obligationer, der tager sigte på store investorer (med en nominel værdi på under 50 000 EUR) sjældent vil udnytte muligheden for at udpege den interne kompetente myndighed, fordi disse papirer oftest kun udbydes af kreditinstitutioner til deres egne kunder og i regelen ikke noteres.
In fact, it believes that issuers of bonds targeting retail investors (with individual denomination of less than 50 000 euro) will rarely make use of the flexibility of the determination of the home competent authority, because these offers of securities are mostly done by credit institutions only to their customers and generally not listed.
2004/C 65 E/111
2004/C 65 E/111
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1877/03
WRITTEN QUESTION E-1877/03
Kan Kommissionen skønsmæssigt redegøre for, hvor stor en andel de tegningsprospekter, der blev godkendt direkte af en kompetent myndighed i medlemsstaterne i sidste kalenderår, udgjorde i forhold til de prospekter, der blev godkendt af fondsbørser eller mellemmænd, hvortil denne opgave var blevet uddelegeret?
Will the Commission estimate the proportion of prospectuses approved in Member States in the last calendar year that were approved directly by a competent authority, and the proportion that were approved by authorities such as exchanges or intermediaries to which the task was delegated?
Kan Kommissionen endvidere oplyse, hvor mange klager der i begge tilfælde blev indgivet som følge af ufuldstændige eller unøjagtige tegningsprospekter?
Will the Commission estimate the number of complaints of incompleteness or inaccuracy of the prospectus in each case?
Kommissionen har ikke forsøgt at vurdere, hvor stor en andel af tegningsprospekter, der godkendes direkte af en kompetent myndighed eller af myndigheder såsom fondsbørser eller mellemmænd, hvortil opgaven er uddelegeret.
The Commission has not sought to estimate the proportion of prospectuses approved directly by a competent authority, nor the proportion that was approved by authorities such as exchanges or intermediaries to which the task was delegated.
I øjeblikket er spørgsmålet ikke relevant i de fleste medlemsstater.
Under the current situation, this question is not applicable or relevant for the time being in most Member States.
Så vidt Kommissionen ved, er det kun Østrig, der har en specifik lovgivning på området (revisorer og banker har ansvaret for at revidere tegningsprospektet under en delegation fra fondsbørsen).
In fact, to the Commission's knowledge, there is only one specific regulation on this matter in Austria (auditors and banks are in charge of the review of the prospectus under a delegation from the stock exchange).
Kommissionen har dog nøje undersøgt de forskellige typer kompetente myndigheder, der har til opgave at gennemgå og godkende tegningsprospekter i medlemsstaterne.
However, the Commission has carefully studied the nature of the different competent authorities for the tasks of scrutinizing and approving prospectuses in all Member States.
I Danmark, Grækenland, Irland, Luxembourg, Sverige, Tyskland og Østrig er det børsen, der er ansvarlig for at gennemgå tegningsprospekterne.
Exchanges are in charge of the review of prospectuses in Denmark, Germany, Greece, Ireland, Luxembourg, Austria and Sweden.
Det skal dog bemærkes, at i disse lande gennemgås tegningsprospekter for værdipapirer, der ikke er børsnoterede, normalt af en anden kompetent myndighed, der som regel er offentlig.
However, it should be noted that, in those Member States prospectuses for offer of securities without listing are generally reviewed by a different competent authority, generally a public body.
Det er værd at bemærke, at gennemgangen af tegningsprospekter i Nederlandene for nylig overgik fra Euronext NV til den nye myndighed på finansmarkedet, og at man i Irland overvejer at gøre det samme.
It is important to note that in the Netherlands, the tasks of reviewing prospectuses was recently transferred from Euronext NV to the new Financial Market Authority and Ireland envisages doing a similar change.
Kommissionen kan ikke oplyse, hvor mange klager, der er indgivet som følge af ufuldstændige eller unøjagtige tegningsprospekter afhængigt af, hvilken instans der er ansvarlig for at gennemgå tegningsprospektet.
The Commission has not estimated the number of complaints of incompleteness or inaccuracy depending on which kind of entity is in charge of the review of the prospectus.
For det første mener Kommissionen ikke, at den på baggrund af antallet af klager, som de kompetente myndigheder har modtaget over manglende eller vildledende oplysninger i forbindelse med tegningsprospekter, kan drage nogen entydig konklusion.
First, it does not consider that the number of complaints received by competent authorities on missing or misleading information in the context of prospectuses would permit the Commission to draw interesting conclusions.
For det andet er det Kommissionens opfattelse, at kvaliteten af gennemgangen ikke nødvendigvis afhænger af, hvilken form for instans der er ansvarlig for gennemgangen.
Secondly, the Commission considers that the quality of the review is not necessarily linked to the nature of the entity in charge of the review.
2004/C 70 E/069
2004/C 70 E/069
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1878/03
WRITTEN QUESTION E-1878/03
Kan Kommissionen redegøre for, hvilke foranstaltninger den træffer for at forbedre kvaliteten af de cost-benefit-analyser, der er vedføjet dens lovgivningsforslag?
Will the Commission detail what measures it is taking to improve the quality of the cost and benefit analysis attached to its legislative proposals?
Hvilke målsætninger har Kommissionen i den forbindelse?
What are its objectives in this regard?
Kommissionen har indført en procedure for konsekvensanalyser, som omfatter både lovgivningsmæssige aspekter og bæredygtig udvikling.
The Commission has introduced an impact assessment (IA) procedure covering both regulatory aspects and sustainable development.
Med handlingsplanen for bedre regulering og den meddelelse om konsekvensanalyser, der blev vedtaget i 2002, fastsættes en ny integreret procedure for konsekvensanalyser som aftalt på Det Europæiske Råds møde i Göteborg og Laeken.
The Better Regulation Action Plan and the Communication on Impact Assessment, adopted in 2002, establish a new integrated approach to IA as agreed at the Göteborg and the Laeken European Councils.
Det fremgår af meddelelsen KOM(2002) 276 endelig udg. , at initiativer, der fremlægges i den årlige politikstrategi eller senere i Kommissionens arbejdsprogram, vil omfatte en konsekvensanalyse.
The Communication COM(2002) 276 final. foresees that, for all major initiatives included in the Commission's Annual Policy Strategy and Work Programme, an impact assessment be carried out.
Dette omfatter en foreløbig vurdering af forslagets konsekvenser.
This covers a preliminary assessment of the main impacts of the proposal.
I år vil Kommissionen foretage udvidede konsekvensanalyser af 43 af sine initiativer.
This year, the Commission will carry out extended IAs (Ex IAs) for 43 of its initiatives.
Der er tale om forslag under tre af Kommissionens højt prioriterede områder for 2002: 1) udvidelse, 2) stabilitet og sikkerhed og 3) bæredygtig og vidtfavnende økonomi.
These proposals fall within the three main Commission priorities for 2003, being (1) Enlargement, (2) Stability and Security and (3) Sustainable and Inclusive Economy.
De udvidede konsekvensanalyser skal vurdere det pågældende forslags økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser.
The Ex IAs should evaluate the economic, social and environmental impacts of the proposal concerned.
Fordele og ulemper ved de forskellige forslag til politikker skal beskrives kvalitativt, kvantitativt og om muligt finansielt.
The benefits and disadvantages of the various policy proposals should be described in qualitative, quantitative terms and, whenever possible, monetary terms.
Dette skal gøre det muligt for de berørte parter at forstå følgerne af Kommissionens forslag og drage deres egne konklusioner om dets omkostninger og fordele.
This should allow all stakeholders to understand the implications of Commission proposals giving them the possibility to draw their conclusions about the costs and benefits of the proposal concerned.
Konsekvensanalyser kan foretages på grundlag af forskellige metoder: —
As can use different methodologies: —
costbenefitanalysen, hvor omkostninger og fordele udtrykt i samme enhed, normalt penge, sammenlignes
cost-benefit analysis, comparing costs and benefits expressed in the same units, normally money;
omkostningseffektivitetsanalysen, hvor der ses på omkostningerne ved at nå et givent mål
cost-effectiveness analysis, compares the costs of achieving a given objective;
multikriterieanalysen, hvor omkostninger og fordele udtrykkes i forskellige kvalitative, kvantitative og økonomiske enheder.
multi-criteria analysis, compares the costs and benefits expressed in a mixture of qualitative, quantitative or monetary terms.
Der er mange fordele ved den costbenefitanalyse, som det ærede medlem henviser til.
The cost-benefit analysis that the Honourable Member refers to entails numerous advantages.
Den giver mange oplysninger om de forskellige virkninger af en foreslået foranstaltning og giver herved politiske beslutningstagere en idé om, hvorvidt foranstaltningen kan retfærdiggøres eller ej.
It provides comprehensive information on all effects of a proposed measure and, by so doing, gives political decision-makers and indication as to whether this measures can be considered justified or not.
Men i costbenefitanalysen får man ikke vurderet de virkninger, der ikke kan kvantificeres, og der er derfor en tendens til, at disse undervurderes.
However, cost-benefit analyses fail to capture impacts that cannot be adequately quantified and therefore tend to be underestimated.
Det gælder f.eks. sociale og miljømæssige fordele.
This is for instance the case of social and environmental benefits.
Costbenefitanalysen er derfor ikke altid den optimale metode til at vurdere konsekvensen af Kommissionens forslag.
For this reason, cost-benefit analysis is not always the most appropriate methodology to assess the impact of Commission proposals.
I så fald må der tages andre analysemetoder i brug.
In these cases, other evaluation methods will have to be applied.
Der er på nuværende tidspunkt vedtaget tre udvidede konsekvensanalyser.
At this stage, three extended impact assessments have been adopted.
De findes i Kommissionens meddelelse om beskæftigelsesstrategi KOM(2003) 6 endelig udg. , i meddelelsen om indvandring, integration og beskæftigelse KOM2003) 336 endelig udg. og i forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om urimelige handelspraksis KOM(2003) 356 endelig udg. .
These are the Commission's Communication on the Employment Strategy COM(2003) 6 final. , the Communication on Immigration, Integration and Employment COM(2003) 335 final. and the on unfair trade practices COM(2003) 356 final. .
Der vil blive sendt en liste over udvidede konsekvensanalyser i 2003 direkte til det ærede medlem og til Europa-Parlamentets sekretariat.
List of extended impact assessments for 2003 is sent direct to the Honourable Member and to Parliament's Secretariat.
2004/C 51 E/168
2004/C 51 E/168
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1879/03
WRITTEN QUESTION E-1879/03
Om: Pristilnærmelser i Euroområdet
Subject: Price alignment in the euro-area
Kan Kommissionen undersøge, om der er sket nogen tilnærmelse af priserne på sammenlignelige varer og tjenesteydelser i euroområdet i forhold til EU som helhed og de EU-lande, der ikke deltager i euroen?
Will the Commission examine the evidence of any price alignment for similar goods and services within the euro-area compared with the EU as a whole and the non-euro EU Member States?
Hvor omfattende har denne pristilnærmelse — om nogen — været?
How significant has this alignment, if any, been?
I hvilken udstrækning kan den ventes at fortsætte?
How much further is it likely to go?
Det ser ud til, at prisforskellene for de enkelte produkter generelt er lavere i euroområdet end i EU som helhed, skønt forskellene afhænger af, hvilket produkt der er tale om.
The evidence on prices for individual products suggests that price dispersion is generally lower in the euro area than in the Union as a whole, although the difference depends on the particular product which is under examination.
De store prisforskelle, der stadig kan ses i mange undersøgelser, viser, at en fuldstændig pristilnærmelse ligger et stykke ude i fremtiden.
The continuing large differences in prices for individual products found in many surveys suggests that price alignment has further to go.
Hvor langt man kan komme i retning af pristilnærmelse afhænger ikke alene af euroens gavnlige indflydelse, men også af andre faktorer som reduktion af hindringerne for samhandelen gennem det indre marked og af, hvor store forskelle der er mellem de forskellige landes skattesystemer.
The extent to which price alignment continues depends not only on the beneficial effect of the euro but also on other factors such as progress in reducing barriers to trade through the Internal Market and the extent of differences between national taxation systems.
2004/C 65 E/112
2004/C 65 E/112
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-1880/03
WRITTEN QUESTION E-1880/03
Om: Kapitalstrømme mellem eurolandene
Subject: Capital flows between euro-area countries
Stigninger i kapitalbevægelserne på tværs af grænserne kan bidrage positivt til en forøget økonomisk vækst og effektivitet.
Increases in cross-border capital flows can provide a positive contribution to economic growth and efficiency increases.
Indførelsen af den fælles mønt har ikke blot fjernet kursrisiciene for kapitalbevægelser inden for euroområdet, men har ligeledes stimuleret oprettelsen af et fælles kapitalmarked i euroområdet.
The introduction of the single currency has not only removed exchange rate risks for capital flows within the euro area, but also stimulated the creation of a common capital market in the euro area.
Begge disse resultater har gjort kapitalbevægelser på tværs af grænserne lettere inden for euroområdet, og det kan således formodes, at euroen har haft en positiv indvirkning på kapitalbevægelsernes omfang.
Both effects have facilitated cross-border capital flows within the euro area and it can therefore be presumed that the euro has positively influenced the volume of capital flows.