natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vil Kommissionen fremsende vejledningerne og retningslinjerne for projektfinansieringen?
Can the Commissioner provide instructions and guidelines on project funding?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Erkki Liikanen
Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission
(28. april 1999)
(28 April 1999)
Det skal bemærkes, at Kommissionens gennemførelse af budgettet bygger på princippet om adskillelse af den anvisningsberettigedes, regnskabsførerens og finansinspektørens virke.
The Commission's implementation of the budget is based on the principle that the functions of authorising officer, accountant and financial controller are separate.
Princippet giver sig organisationsmæssigt udslag i, at arbejdet fordeles på forskellige generaldirektorater under de forskellige kommissionsmedlemmer.
In organisational terms this principle is reflected in the separation of these functions in the different directorate-generals, under the authority of the various Commissioners.
De anvisningsberettigede tjenestegrene eller operationelle generaldirektorater forvalter projekterne og har beføjelser til at afholde udgifter og udstede betalingsordrer.
The authorising departments, or operational directorates-general, administer the projects and are empowered to commit expenditure and issue payment orders.
Til slut foretager regnskabsføreren den betaling, der løser institutionen fra dens forpligtelser over for fordringshaverne.
The authorising officers must obtain the approval of the Financial Controller for implementation.
I de seneste år har Kommissionen som led i programmet Sound and efficient management (SEM) 2000 indledt forskellige tiltag, der tager sigte på så vidt muligt at afskaffe forsinkelser for betalinger af EF-støtte.
Over the past few years the Commission has taken a number of steps, under the SEM 2000 programme (Sound and Efficient Management), to eliminate delays in the payment of Community grants wherever possible.
Kommissionen følger nøje tjenestegrenenes resultater med hensyn til betalingsfrister.
The Commission closely monitors the performance of its departments in the area of payment times.
Det har således vist sig, at for regnskabsåret 1998 var den gennemsnitlige frist for gennemførelse af betalinger på 55,1 dag.
In 1998 the average time taken for payments was 55,1 days.
Den frist, der måles, begynder at løbe fra datoen for modtagelsen af en regning eller en gyldig betalingsanmodning og slutter den dag, Kommissionens bank udfører betalingsordren til fordel for modtageren.
The period is measured from the day on which a valid invoice or request for payment is received to the day when the Commission's bank carries out the instruction to pay the beneficiary.
Det fremgår af statistikkerne, at de største forsinkelser findes i de anvisningsberettigede tjenestegrene.
The figures show that most of the delays are attributable to the authorising departments.
Det fremgår desuden, at 74 % af alle Kommissionens betalinger gennemføres på under 60 dage, og at 15 % kræver over 90 dage.
They also show that 74 % of all Commission payments are made within 60 days and 15 % take more than 90 days.
Det mål, Kommissionen har sat for tjenestegrenene, går ud på, at 95 % af betalingerne skal ske inden 60 dage, og Kommissionen agter at videreføre sine bestræbelser for, at dette mål nås.
The Commission has set its departments the target that 95 % of payments should be made within 60 days and intends to continue its efforts to ensure that this target is met.
De interne statistikker viser også, at betalingerne foretages inden for rimelige frister set ud fra almindelig forretningsskik, bortset fra de tilfælde, hvor forsinkelserne skyldes omstændigheder, der kan tilskrives modtagerne (forkerte bankangivelser, utilstrækkelige begrundelser, hel eller delvis mangel på dokumentation eller manglende overholdelse af kontraktbestemmelserne).
Internal statistics also show that, except where delays are due to factors attributable to the beneficiaries themselves (incorrect bank details, insufficient grounds, missing or inadequate supporting documents, failure to comply with the terms of the contract), payments are made within reasonable deadlines in terms of standard business practice.
Endvidere godkendte Kommissionen den 10. juni 1997 meddelelsen om Kommissionens betalingsfrister og morarenter SEK(97) 205 . , hvori Kommissionen forpligtes til på modtagerens begæring af indrømme betaling af morarenter i de tilfælde, hvor betalingerne ikke finder sted inden for de frister, der ifølge god forretningsskik anses for betimelige (60 dage), og under forudsætning af at modtageren har overholdt de gældende kontraktbestemmelser.
Furthermore, on 10 June 1997 the Commission adopted a communication on payment times and penalty interest SEC(97) 205 . , requiring the Commission to pay penalty interest, at the request of the beneficiary, if payment is not made within a period regarded as appropriate in the light of standard business practice (60 days), provided that the beneficiary has complied with all the relevant contractual provisions.
Ovennævnte forpligtelse skal nævnes i alle de kontrakter, Kommissionen indgår efter datoen for meddelelsen.
This obligation must be stipulated on all contracts concluded by the Commission, with effect from the date of the communication.
Derudover har Kommissionen foreslået en ændring af finansforordningen SEK(98) 1228 endelig udg. og dennes gennemførelsesbestemmelser med henblik på at knæsætte for sent betalte fordringshaveres ret til morarenter.
In addition, the Commission proposed an amendment to the Financial Regulation SEC(98) 1228 final. and its implementing provisions so that creditors who receive late payment have the right to claim penalty interest.
For nylig bestilte Kommissionen en ekstern undersøgelse af betalingsfristerne, der nu er færdig.
The Commission recently commissioned an external study of payment times, which has just been completed.
Dens resultater og henstillinger vil snarest blive omtalt i en meddelelse fra Kommissionen.
The results and recommendations of this will form the subject of a Commission communication in the near future.
Reglerne om gennemførelsen af budgettet er samlet i finansforordningen og dennes gennemførelsesbestemmelser.
The rules on budget implementation may be found in the Financial Regulation and its implementing provisions.
1999/C 348 E/046
1999/C 348 E/046
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0215/99
WRITTEN QUESTION E-0215/99
I svaret på mit spørgsmål ( H-0036/98 ) Fuldstændigt mødereferat (februar 1998). om oprettelse af en permanent civil luftfartsinstans til undersøgelse af flyhavarier påpegedes det, at den græske regering havde forelagt et udkast til præsidentdekret, der efter gennemførelsen ville løse problemerne.
In reply to my question ( H-0036/98 ) Debates of the European Parliament (February 1998). on a Permanent Monitoring Body for air accidents, the Commission stated that the Greek government had submitted a draft Presidential Decree which, once implemented, will resolve the problems , whereas in reply to my Written Question of 15 January 1998 ( P-0001/98 ) OJ C 196, 22.6.1998, p.
Som svar på min skriftlige forespørgsel af 15.1.1998 ( P-0001/98 ) EFT C 196 af 22.6.1998, s. 106 . om kontrol med tredjelandes fly anførte Kommissionen imidlertid, at den ikke vidste, hvorvidt der er foretaget sådanne inspektioner i Grækenland .
106 . on inspection of third countries' aircraft, the Commission did not know if such inspections are performed in Greece.
Kommissionen bedes oplyse: 1.
Will the Commission say: 1.
Er der efter Kommissionens vurdering sket fremskridt med hensyn til oprettelsen af en instans til undersøgelse af flyhavarier? 2.
whether it considers that progress is being made on the subject of an organisation to monitor air accidents, and 2.
Foretages der i Grækenland inspektioner af tredjelandes fly?
whether inspections of third countries' aircraft are performed in Greece?
Som det fremgår af de oplysninger, der er afgivet som svar på det ærede medlems mundtlige forespørgsel nr. H-36/98 i mødeperioden i februar 1998 Europa-Parlamentets fuldstændige mødereferat (februar 1998). , har Kommissionen efter en omhyggelig vurdering skønnet, at der ikke er sket tilstrækkelige fremskridt på området og har derfor i henhold til EF-traktatens artikel 169 afgivet en begrundet udtalelse til den græske regering i september 1998.
As the information given in reply to the Honourable Member's oral question H-36/98 at the February 1998 part-session Debates of the Parliament (February 1998). indicated, the Commission, after careful assessment, considered that progress in the relevant area was not satisfactory and, in accordance with Article 169 of the EC Treaty, delivered a reasoned opinion to the Greek government in September 1998.
I sit svar på det ærede medlems skriftlige forespørgsel nr. P-0001/98 EFT C 196 af 22.6.1998 . fremlagde Kommissionen en liste over de medlemsstater, der allerede deltog aktivt i udvekslingen af oplysninger om flyinspektioner.
In its reply to the Honourable Member's written question P-1/98 OJ C 19, 22.6.1998 . , the Commission provided a list of the Member States that were already participating in the exchange of information on ramp inspections.
Grækenland har ligeledes indsendt en række forskellige rapporter om inspektion af de sådanne luftfartøjer, som er blevet gennemført i dette lands lufthavne.
Greece has also sent a number of reports on inspections of such aircraft that have been carried out at its airports.
1999/C 348 E/050
1999/C 348 E/050
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0237/99
WRITTEN QUESTION E-0237/99
af Antonio Tajani (PPE) til Kommissionen
by Antonio Tajani (PPE) to the Commission
Om: Rapport fra den italienske hemmelige efterretningstjeneste om brug af euroen til pengevask
Subject: Italian secret services report on the euro's use for money-laundering purposes
Har Kommissionen kendskab til den rapport fra den italienske hemmelige militære efterretningstjeneste, SISMI, der den 25. januar 1999 offentliggjordes i dagbladet Il Messaggero , og i henhold til hvilken euroen kunne tænkes brugt til hvidvaskning af ulovligt erhvervet kapital, der endnu ikke indgår i det finansielle kredsløb eller bankkredsløbet?
Is the Commission aware that, in a report which was subsequently published by the daily newspaper Il Messagero on 25 January 1999, the Italian military secret services (SISMI) maintained that the euro could be used to launder proceeds from criminal activities which had not yet entered financial and banking channels?
Agter Kommissionen at anmode den italienske regering om at få SISMI-rapporten tilsendt?
Does it intend to ask the Italian Government to forward the SISMI report?
Hvilke initiativer agter Kommissionen at tage for at forhindre, at visse kriminelle aktiviteter får lov til at fortsætte, indtil målet med dem er nået, bl.a. ved hjælp af informationssystermer og Internet?
What action does the it intend to take to prevent computer systems and the Internet from being used for criminal activities?
(23. april 1999)
(23 April 1999)
Kommissionen har kendskab til artiklen i Il Messaggero og andre artikler i pressen, men har ikke modtaget nogen rapport fra den italienske hemmelige efterretningstjeneste.
The Commission has noted the article in Il Messaggero and other press articles but is not in possession of any report from the Italian secret services.
Kommissionen er interesseret i at få alle de relevante oplysninger om dette vigtige spørgsmål, som medlemsstaterne kan fremlægge, og vil underrette de italienske myndigheder herom.
The Commission is interested in obtaining any relevant material on this important subject that the Member States are prepared to communicate to it and will inform the Italian authorities accordingly.
Kommissionen har i nogen tid undersøgt virkningerne af euroens indførelse for bekæmpelsen af hvidvaskning af penge.
The Commission has for some time been studying the implications of the introduction of the euro for the fight against money laundering.
Inden for rammerne af det kontaktudvalg, der er nedsat i henhold til Rådets direktiv 91/308/EØF af 10. juni 1991 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge EFT L 166 af 28.6.1991 . , havde Kommissionen den 1. marts 1999 en drøftelse med medlemsstaterne om problemerne i forbindelse med bekæmpelse af hvidvaskning af penge efter euroens indførelse og overgangen til europengesedler og -mønter pr. 1. januar 2002.
Within the contact committee set up under Council Directive 91/308/EEC of 10 June 1991 on prevention of the use of the financial system for the purpose of money laundering OJ L 166, 28.6.1991 . , the Commission held a discussion with the Member States on 1 March 1999 concerning all the anti-money laundering issues raised by the introduction of the euro and the changeover to euro notes and coins as from 1 January 2002.
Der var enighed om, at medlemsstaternes nuværende lovgivning om hvidvaskning af penge ville være tilstrækkelig til at imødegå eventuelle risici i forbindelse med overgangsperioden.
There was a consensus that the Member States' existing anti-money laundering legislation should be sufficient to deal with any dangers posed by the changeover period.
Det blev dog aftalt, at man med regelmæssige mellemrum ville tage dette vigtige spørgsmål op til drøftelse.
It was agreed, however, that this important question should be kept under regular review.
Hvad angår de elektroniske pengesystemer og Internettet følger Kommissionen fortsat med opmærksomhed den tekniske udvikling og risikoen for, at disse systemer eventuelt misbruges til hvidvaskning af penge.
As regards electronic money systems and the Internet the Commission continues to monitor closely technical developments and their potential vulnerability to being misused for money laundering purposes.
Eksperterne i taskforcen for finansielle aktioner (det vigtigste internationale organ i bekæmpelsen af hvidvaskning af penge) har endnu ikke været udsat for tilfælde med hvidvaskning af penge, hvor der har været anvendt elektronisk pengeteknologi, men man er opmærksom på de potentielle risici herfor og følger situationen med opmærksomhed.
The experts of the financial action task force (the foremost world body dedicated to the fight against money laundering) have not yet encountered cases of money laundering using electronic-money technologies but are aware of the possible dangers and remain vigilant.
1999/C 348 E/051
1999/C 348 E/051
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0241/99
WRITTEN QUESTION E-0241/99
af Ulf Holm (V) til Kommissionen
by Ulf Holm (V) to the Commission
Om: Støtte til Bangladesh efter oversvømmelserne
Subject: Aid to Bangladesh following the floods
De meget omfattende oversvømmelser, som ramte Bangladesh i slutningen af juli 1998, kostede næsten 1.400 mennesker livet og gjorde over 30 millioner hjemløse, idet to tredjedele af landet blev oversvømmet.
The very widespread flooding which hit Bangladesh in late July 1998 claimed nearly 1 400 lives and left more than 30 million people homeless, as two thirds of the country was under water.
Hvor meget støtte gav EU til Bangladesh i forbindelse med oversvømmelserne?
How much aid has the EU given to Bangladesh following the floods?
Hvilke områder og hvem fik tildelt denne støtte?
In what areas and to whom has such aid been given?
Er der blevet foretaget en evaluering af EU's støtte?
Has an evaluation of the EU aid been carried out?
I givet fald hvad var resultatet af denne evaluering?
If so, what were the results?
Svar afgivet på Kommissionens vegne af Emma Bonino
Answer given by Mrs Bonino on behalf of the Commission
(22. marts 1999)
(22 March 1999)
Kommissionen har i forbindelse med oversvømmelserne i Bangladesh i 1998 ydet bistand på i alt 40,2 mio. EUR, jf. nærmere nedenfor.
The total response of the Commission to the floods that affected Bangladesh during 1998 amounted to € 40,2 million, the details of which are set out below.
Som en umiddelbar reaktion på krisen stillede Kommissionen humanitær bistand til en værdi af 1 mio. EUR til rådighed i september og yderligere 2 mio. EUR i oktober 1998 med hovedvægt på fødevarer, medicinalvarer, rensning af vandforsyninger og ydelse af sanitær bistand.
As an immediate response to the crisis, the Commission cleared a package of humanitarian aid worth € 1 million in September 1998 and a further € 2 million in October 1998, focusing on food, medical support, purification of water supplies and the provision of sanitation services.
I december 1998 ydede Kommissionen bistand på yderligere 5,45 mio. EUR til øjeblikkelig hjælp for 50 000 familier i de værst berørte områder, og bistanden tog hovedsagelig sigte på at mindske afhængigheden af nødhjælp gennem genetablering af afgrøder, billige boliger til nødstedte, hvis ejendom var blevet ødelagt; genskabelse af indkomstskabende beskæftigelsesmuligheder og levering af rent vand og latriner.
In December 1998, the Commission provided an additional € 5,45 million, which provided further immediate relief for 50 000 families in the most affected districts and mainly concentrated upon reducing dependence on emergency aid through crop recovery; low cost housing for those whose property had been completely destroyed; occupational rehabilitation promoting income generation; and the supply of clean water and latrines.
Kommissionen ydede i 1998 et bidrag på i alt 8,45 mio. EUR til ofrene for oversvømmelserne.
The Commission's total contribution for the assistance of victims of the flood in 1998 was € 8,45 million.
Denne humanitære bistand omfattede hele landet og fordeltes efter behov til de støttemodtagere og områder, som blev udpeget af Kommissionens samarbejdspartnere efter koordinering med de lokale myndigheder.
The provision of this humanitarian aid was country wide with the identification of beneficiaries and the allocation per district identified by the implementing partners of the Commission based upon need in co-ordination with the local authorities.
Disse partnere aflægger regelmæssigt beretning om resultaterne og virkningerne af hvert projekt, og Kommissionens repræsentant fører tilsyn hermed.
These partners report regularly upon the progress and effect of each action and are monitored by a Commission correspondent.
Der er imidlertid ikke foretaget nogen formel evaluering.
However no formal evaluation has been undertaken.
Kommissionen finansierede endvidere fødevaresikkerhed og fødevarehjælp til en værdi af 31,75 mio. EUR og omfattende 175 000 tons korn og dermed forbundne finansielle ydelser.
Further financing of over € 31,75 million of food security and food aid was provided by the Commission for some 175 000 metric tons of cereals and associated financial inputs.
Denne fødevarehjælp er ydet til udsatte grupper og som fødevarer for arbejde (food for work) i rehabiliteringsprogrammer.
This food aid has been targeted at vulnerable groups as well as for food for work in rehabilitation programmes.
Denne bistand ydedes i tilslutning til de 21 mio. EUR, der ydedes i oktober 1998 til udviklingsprogrammer vedrørende fødevaresikkerhed.
It was in addition to the € 21 million provided in October 1998 for development food security programmes.
Det forventes, at der i april 1999 vil foreligge en fælles evaluering, som Department of International Development og Fællesskabet foretager af programmet for fødevarehjælp til udsatte grupper , hvortil Fællesskabet yder bidrag.
A joint evaluation by the Department of international development and the Community of the Vulnerable group feeding relief programme, to which the Community contributes is expected in April 1999.
Endelig skal det anføres, at den humanitære bistand, som medlemsstaterne har anmeldt til Kommissionen for perioden august- december 1998, udgjorde ca. 10,4 mio. EUR.
Finally, Member States humanitarian contributions declared to the Commission for the period August-December 1998 amounted to some € 10,4 million.
1999/C 348 E/052
1999/C 348 E/052
SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0244/99
WRITTEN QUESTION E-0244/99
Om: EU's mål om en bæredygtig udvikling
Subject: The EU's sustainable development objective
Et mål for EU, der fastsættes i Amsterdam-traktaten, er bæredygtig udvikling .
One of the objectives which the Treaty of Amsterdam sets for the EU is sustainable development.
Dette mål må i sig selv indebære dramatiske ændringer inden for flere politiske områder, som EU har beføjelser inden for.
This objective will in itself inevitably mean dramatic changes in many EU policy areas.
Agter Kommissionen at foretage en systematisk undersøgelse af EU's politikker for at få belyst, om de er forenelige med en bæredygtig udvikling ?
Will the Commission carry out a systematic study of EU policies in order to ascertain whether they are compatible with sustainable development?
Hvad agter Kommissionen at gøre for, at målet om en bæredygtig udvikling kan nås?
What action will it take so that sustainable development can be achieved?
Hvordan agter Kommissionen at sikre, at investeringer og støtte til f.eks. investeringer i infrastruktur, som foretages med EU- midler, ikke øger belastningen af miljøet, men fører til en bæredygtig udvikling ?
How will it ensure that EU-funded investment and assistance, e.g. for improving infrastructure, do not increas pressure on the environment but result instead in sustainable development?
(15. april 1999)
(15 April 1999)
I Amsterdam-traktaten er det fastsat, at alle Fællesskabets politikker skal bidrage til at beskytte miljøet og fremme en bæredygtig udvikling.
The Amsterdam Treaty has recognised the importance of ensuring that all Community policies make their contribution to the protection of the environment and the achievement of sustainable development.
For at give denne forpligtelse et konkret indhold forelagde Kommissionen i juni 1998 en meddelelse for Det Europæiske Råd i Cardiff om integration gennem partnerskab KOM(98) 333 endelig udg. , hvori den gjorde rede for rækkevidden af denne bestemmelse og mulighederne for at efterleve den og opfordrede stats- og regeringscheferne til at afgive et klart tilsagn om at støtte gennemførelsen heraf.
In order to give substance to this commitment, in June 1998 the Commission submitted to the Cardiff European Council a document called Partnership for integration COM(98) 333 final. , identifying the importance and potential of this commitment and calling on the heads of state to signal their support.
For at imødekomme Kommissionens ønske indførte stats- og regeringscheferne en ordning, hvorefter de ministre, der deltager i Rådet i dets forskellige sammensætninger, anmodes om at overveje, hvordan miljøbeskyttelseskravene kan integreres i den politik, de er ansvarlige for.
This they did by putting in place a process whereby each Council formation is being asked to prepare strategies for the integration of environment into the policy area under their authority.
Kommissionen har indledt et aktivt samarbejde med Rådet for at støtte disse bestræbelser, idet den bl.a. forsyner de respektive ministre med relevante oplysninger og arbejdsdokumenter.
The Commission is working actively with the various Councils to support these reflections, in some cases by way of the provision of communication and working papers.
I overensstemmelse med de konklusioner, der blev vedtaget af Det Europæiske Råd i Wien, skal der foretages en samlet vurdering af de hidtidige resultater på Det Europæiske Råds møde i Helsinki.
In line with the Vienna European Council conclusions there will be an overall review of progress at the Helsinki European Council.
Samtidig forbereder Kommissionen iværksættelsen af den femte miljøhandlingsplan.
Alongside consideration of the global assessment the Commission is currently preparing the operation of the fifth environmental action plan.
Resultaterne af disse samlede overvejelser vil få afgørende betydning for den nye Kommissions valg af indfaldsvinkel og for dens holdning til det program for bæredygtig udvikling og miljøbeskyttelse, der skal udarbejdes for det næste årti.
This combined reflection will play an important part in giving orientation to the next Commission on both the approach and position that should be followed in establishing the programme for sustainable development and environment in the next decade.