natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kun 5 % af alle digitale bøger er tilgængelige i Europeana.
Only 5% of all digital books are available in Europeana.
Næsten halvdelen af disse kommer fra Frankrig.
Almost half of these come from France.
De andre lande, der har ydet et stort bidrag er Tyskland (16 %), Nederlandene (8 %) og Det Forenede Kongerige (8 %).
Other big contributing countries are Germany (16%), the Netherlands (8%), and the United Kingdom (8%).
Alle de andre lande har ydet et bidrag på 5 % eller mindre.
All other countries provide 5% or less each.
Med igangsættelsen af massedigitalisering i andre dele af verden er det vigtigt hurtigt at gøre en større indsats for at gennemføre en omfattende digitalisering af Europas kulturarv.
With mass digitisation taking off in other parts of the world, it becomes urgent to engage more seriously with the task of large-scale digitisation of European cultural heritage.
Der bør rettes særlig opmærksomhed mod de værker, der er skrøbelige, og som let snart kan forsvinde, herunder audiovisuelt materiale.
Special attention should be paid to those works which are fragile and might cease to exist very soon and, among those, audiovisual materials.
Det oprindelige mål var at fokusere på det potentiale, som materiale, for hvilket ophavsretten er udløbet, har.
The initial aim was to concentrate on the potential provided by out-of-copyright text material.
Af juridiske årsager omfatter Europeana hverken bøger, der ikke trykkes længere (90 % af indholdet på de nationale biblioteker), eller forældreløse værker (10 % til 20 % af de nationale samlinger), hvis indhold ikke kan identificeres.
For legal reasons, Europeana includes neither out-of-print books ( some 90% of the content of national libraries) nor orphan works ( estimated at 10% to 20% of national in-copyright collections), whose authors cannot be identified.
Samtidig er det klart, at der bør findes en løsning på, hvordan man inddrager ophavsretligt beskyttet materiale.
At the same time it is clear that solutions should be found on how to include in-copyright material.
Dette er navnlig vigtigt for at undgå et "sort hul for det 20. århundrede" - dvs. en situation, hvor en stor del af det kulturelle materiale fra før 1900 er tilgængeligt på internettet, men kun meget lidt fra nyere tid.
This is especially important in order to avoid a ‘20th century black hole’ - a situation in which much cultural material from before 1900 is accessible on the web, but very little material is available from the more recent past.
Dette kræver et tæt samarbejde mellem kulturinstitutionerne og rettighedshaverne under fuld overholdelse af lovgivningen om ophavsret.
This requires close collaboration between cultural institutions and right holders, in full respect of copyright legislation.
Der er navnlig et akut problem, hvad angår forældreløse værker , dvs. værker, hvor det er umuligt eller meget vanskeligt at finde frem til rettighedshaverne.
A particularly acute problem exists in the area of orphan works , i.e. works for which it is impossible or very difficult to trace the rightful holders.
De fleste medlemsstater har gjort meget få fremskridt, efter at Kommissionen i 2006 fremlagde sin henstilling om digitalisering og digital opbevaring.
Most Member States have made little progress after the Commission issued its 2006 Recommendation on digitisation and digital preservation.
Spørgsmålet om forældreløse værker har fået stigende opmærksomhed som følge af forliget i retssagen i USA om Googles bogsøgning, der vedrører mange af disse værker.
The issue of orphan works has attracted increasing attention as a result of the Google Book Search legal case settlement in the United States of America which concerns many of these works.
(Google – bøger er et kommercielt projekt, der er udviklet af en af de vigtigste aktører på markedet for internettjenester.
(Google Books is a commercial project developed by one of the most important players in the Internet services market.
Den gør det muligt for brugerne på internettet at se bøger, som ikke er ophavsretligt beskyttet, eller brudstykker af ophavsretligt beskyttede bøger efter en emnebaseret søgning).
It allows users to view online public domain books or snippets of in-copyright books after having conducted a keyword-based search.)
Dette forlig er en aftale mellem Google og den amerikanske forening af forlag og forfatterlavet om at afgøre retssagen om overtrædelse af ophavsrettigheder.
This settlement is an agreement between Google and the Association of American Publishers and the Authors’ Guild to settle a legal action for breach of copyright.
Forliget i USA gælder kun Googles kommercielle udnyttelse af bøger i USA.
The US settlement only applies to commercial exploitation of books by Google in the United States.
Det kan dog føre til, at der skabes en videnskløft mellem Europa og USA, hvis de digitaliserede bøger af europæiske forfattere kun bliver tilgængelige fra USA som følge af dette forlig.
Nevertheless, it may lead to the creation of a knowledge gap between the Europe and the USA if the digitised books of European authors become available only from the territory of the USA as a consequence of this settlement.
Google kan ende med reelt at opnå monopolstilling som den eneste med absolut kompetence inden for søgning efter og distribution og salg af bøger.
Google could end up in de facto monopoly position as the sole source of ultimate power in book discovery, distribution and sales.
Kommissionen bør derfor følge situationens udvikling nøje.
The Commission therefore needs to have a close look at how the situation develops.
Der bør træffes alle de nødvendige foranstaltninger for at undgå en ny digital kløft og beskytte de fælles europæiske interesser på lang sigt.
All necessary steps should be taken so as to avoid a new digital divide and to protect common long-term European interests.
Den europæiske fremgangsmåde er anderledes end den, Google – bøger har valgt, eftersom Europeana er en tjeneste, der er tilgængelig på verdensplan og stræber efter indhold af høj kvalitet med fuld respekt for lovgivning om ophavsrettigheder.
The European way is different from the Google Books approach as Europeana is a service available worldwide, and strives for high-quality content and full respect for copyright legislation.
Dette bør der tages hensyn til, når der findes en løsning på de mange problemer, der kan opstå vedrørende lovgivningen om ophavsrettigheder, hvilket er meget forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat.
This should be kept in mind when looking for solutions to the manifold problems which arise around copyright legislations, which happen to differ widely amongst EU Member States.
På nuværende tidspunkt er initiativer såsom Arrow (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works) – et projekt der gør det muligt for alle brugere at finde ud af, om et værk er tilgængeligt, udløbet eller forældreløst, ved at bruge en grænseflade udviklet på europæisk plan og få oplysninger om rettighedshaverne – et meget nyttigt redskab for at gøre det lettere at administrere rettighederne til forældreløse værker.
At the moment, initiatives such as ARROW (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works), a project which allows any user to verify whether a work is available, expired or orphan by using an interface developed at European level, and to obtain information on copyright holders, are very useful tools in facilitating the rights clearance for orphan works.
Igangværende digitaliseringsprojekter i Europa viser, at der i stigende grad er problemer med materiale, der ikke er ophavsretligt beskyttet , når det foreligger i et andet format.
Ongoing digitisation projects in Europe show an emerging problem with public domain materials after the format shift.
Det er vigtigt, at bøger, der ikke er ophavsretligt beskyttet i den analoge verden, forbliver offentligt eje i den digitale verden, og at så mange som muligt kan få glæde af dem.
It is essential that books in the public domain in the analogue world, remain in the public domain in the digital world and that they can be enjoyed by the widest possible audience.
Der er mange forskellige fremgangsmåder i Europa, hvilket medfører retlige problemer, hvad angår de rettigheder, der opstår som følge af digitalisering.
There exists a wide range of approaches in Europe, which raise legal questions about rights created by digitisation.
Formodningen om, at digitalisering vil skabe en ny række rettigheder, indrømmelsen af eksklusive rettigheder til de virksomheder, der digitaliserer værker, der ikke er ophavsretligt beskyttede, samt territoriale begrænsninger for adgangen til kulturelt indhold, er nogle af de problematiske områder, der kan opstå i forbindelse med digitalisering, hvad angår materiale, der ikke er ophavsretligt beskyttet.
Among problematic points for public domain material is, e.g., the assumption of a new layer of rights that would be created by digitization, the granting of exclusive rights on public domain works to the digitizing company, as well as territorial limitations to access cultural content which may accrue during the process of digitisation.
Finansieringsmodellen for det europæiske digitale bibliotek har udviklet sig fra at være udelukkende fællesskabsfinansieret (indtil 2009 gennem EDL-net-projektet, der er samfinansieret af e Content plus -programmet) til at være en model, hvor finansieringen ikke kun kommer fra Kommissionen (gennem rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation), men også fra medlemsstaterne, visse kulturinstitutioner og fra private sponsorer (fra 2009 indtil udgangen af 2013).
The financing model for the European digital library has evolved from an exclusively Community-funded one (until 2009 through the EDL-net project co-funded by the e Content plus programme) to a model where financing does not come only from the Commission (through the Competitiveness and Innovation Programme) but also from the Member States, some cultural institutions, and from private sector sponsorship (from 2009 until the end of 2013).
Der bør udvikles nye finansieringsmetoder, så der kan findes en bæredygtig finansieringsmodel fra og med 2013 .
New methods of financing must be developed so as to find a sustainable financing model from 2013 onwards.
En af de tænkelige løsninger er at bevæge sig væk fra den nuværende projektbaserede finansiering mod offentlig-private partnerskaber og mere strukturerede bidrag fra offentlige institutioner.
One of the ways envisaged is to move away from the present project-based financing towards public-private partnerships and more structured contributions by public institutions.
Der kan udvikles forskellige former for offentlig-private partnerskaber , såsom privat sponsorering, betaling for Europeanas link til indhold hos organisationer, der tjener penge på dette indhold, samt omfattende partnerskabsmodeller, hvor den private sektor kan være direkte involveret i driften af Europeana og skaffe indtægter til webstedets drift.
Public private partnerships can be developed in various forms, such as private sponsoring, payment for the links provided by Europeana to the content of organisations that generate income from this content, as well as further-reaching partnership models, where the private sector would be directly involved in running Europeana and generating revenues to operate the site.
Dette bør altid ske på grundlag af accepterede vilkår og fælles retningslinjer.
This should be always done on the basis of well-understood conditions and common guidelines.
Offentlige støttemodeller bør omfatte både større bidrag fra medlemsstaterne og fortsat fællesskabsstøtte efter 2013.
Public funding models should include both an increased contribution by the Member States and a continuous Community contribution after 2013.
Først og fremmest bør der tages fat på den omkostningstunge massedigitalisering under den nuværende Lissabon-strategi.
An immediate task would be to deal with the costly process of mass digitisation under the currently evolving Lisbon strategy.
En måde at komme videre på vil være at dække en del af omkostningerne ved digitalisering gennem fællesskabsprogrammerne og tage hensyn til dette i den næste flerårige finansielle ramme.
One way forward would be to cover part of the costs of digitisation from the next generation of Community programmes and to take account of this in the next Multiannual Financial Framework.
Den nuværende afmatningsperiode kan ikke udgøre en begrundelse for en nedskæring af støtten til informationssamfundet, digitalisering og lignende.
The current recession cannot be a reason to cut funding for the information society, digitization, and the like.
Der er brug for en hensigtsmæssig kampagne for fremtidig finansiering, herunder indsamlingskonferencer med henblik på at øge opmærksomheden omkring Europeana og mere generelt den reelle mængde arbejde og den indsats, der er behov for for at gøre væsentlige fremskridt med hensyn til digitaliseringen af Europas kulturarv.
A proper campaign for future funding is needed, including fund-raising conferences, in order to heighten awareness of Europeana and more broadly, of the sheer volume of work and effort needed to make significant progress in the task of large-scale digitisation of European cultural heritage.
om Europeana - Næste fase
on Europeana - the next steps
Rådgivende ordfører: Marielle Gallo
Rapporteur: Ioan Enciu
Retsudvalget opfordrer Kultur- og Uddannelsesudvalget, som er korresponderende udvalg, til at optage følgende ændringsforslag i sin betænkning:
The Committee on Industry, Research and Energy calls on the Committee on Culture and Education, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
Raffaele Baldassarre, Sebastian Valentin Bodu, Christian Engström, Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Klaus-Heiner Lehne, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Francesco Enrico Speroni, Alexandra Thein, Cecilia Wikström
Jean-Pierre Audy, Zoltán Balczó, Bendt Bendtsen, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Lena Ek, Ioan Enciu, Adam Gierek, Norbert Glante, Fiona Hall, Jacky Hénin, Edit Herczog, Arturs Krišjānis Kariņš, Philippe Lamberts, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Judith A. Merkies, Angelika Niebler, Jaroslav Paška, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Michèle Rivasi, Paul Rübig, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Konrad Szymański, Evžen Tošenovský, Ioannis A. Tsoukalas, Marita Ulvskog, Vladimir Urutchev, Adina-Ioana Vălean, Kathleen Van Brempt, Alejo Vidal-Quadras, Henri Weber
Piotr Borys, Sajjad Karim, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, Toine Manders, Arlene McCarthy, Angelika Niebler
António Fernando Correia De Campos, Francesco De Angelis, Ilda Figueiredo, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Ivailo Kalfin, Paweł Robert Kowal, Werner Langen, Marian-Jean Marinescu, Alajos Mészáros, Vladko Todorov Panayotov, Peter Skinner, Hannu Takkula, Silvia-Adriana Ţicău
om Europeana – næste fase
on ‘Europeana – the next steps’
Rådgivende ordfører: Ioan Enciu
Rapporteur: Marielle Gallo
A. der henviser til, at adgang til kulturel og uddannelsesmæssig information skal prioriteres med henblik på forbedring af uddannelse og levestandard,
Stresses the importance of orphan works – works which are covered under copyright, but whose rights-holders cannot be determined despite a diligent search – and the need to ascertain precisely, on a sector-by-sector basis, the number and type of such works in order to find appropriate solutions;
4. anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at forbedre forvaltningen af projektet og sikre, at der udpeges en kompetent myndighed på nationalt plan med ansvar for forvaltning og overvågning af digitaliseringsprocessen, om at øge kendskabet til Europeana-projektet blandt biblioteker og leverandører af kulturelle materialer og om at indsamle eksisterende digitalt materiale direkte fra leverandørerne med henblik på at konvertere det til ét enkelt standardiseret digitalt format, således at det bliver muligt straks at lægge det nye indhold ind i Europeana-databasen; mener, at det i det lange løb bør overvejes at prioritere at indsamle eksisterende digitalt materiale produceret som led i projekter, der er samfinansieret af EU, og lægge det ind i Europeana-databasen;
Stresses the need to consider ways of encouraging cultural institutions, once they have drafted a digitisation plan, to conclude agreements with rights-holders to make works accessible on a multiterritory basis and to foster the development of a competitive environment with the participation of online booksellers, thus helping to spread Europe’s cultural heritage throughout the continent;
17. anbefaler Kommissionen, at den sikrer tilvejebringelsen af en særlig digital version til mennesker med handicap, som f.eks. lydoptagelser for så stor en del af det digitale indhold som muligt;
Calls on the Commission to implement a major information campaign to raise public awareness of Europeana and the services it provides;
Jean-Pierre Audy, Zoltán Balczó, Bendt Bendtsen, Reinhard Bütikofer, Maria Da Graça Carvalho, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Lena Ek, Ioan Enciu, Adam Gierek, Norbert Glante, Fiona Hall, Jacky Hénin, Edit Herczog, Arturs Krišjānis Kariņš, Philippe Lamberts, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Judith A. Merkies, Angelika Niebler, Jaroslav Paška, Miloslav Ransdorf, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Michèle Rivasi, Paul Rübig, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Konrad Szymański, Evžen Tošenovský, Ioannis A. Tsoukalas, Marita Ulvskog, Vladimir Urutchev, Adina-Ioana Vălean, Kathleen Van Brempt, Alejo Vidal-Quadras, Henri Weber
Raffaele Baldassarre, Sebastian Valentin Bodu, Christian Engström, Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Klaus-Heiner Lehne, Antonio Masip Hidalgo, Jiří Maštálka, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Francesco Enrico Speroni, Alexandra Thein, Cecilia Wikström
António Fernando Correia De Campos, Francesco De Angelis, Ilda Figueiredo, Françoise Grossetête, Andrzej Grzyb, Ivailo Kalfin, Paweł Robert Kowal, Werner Langen, Marian-Jean Marinescu, Alajos Mészáros, Vladko Todorov Panayotov, Peter Skinner, Hannu Takkula, Silvia-Adriana Ţicău
Piotr Borys, Sajjad Karim, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, Toine Manders, Arlene McCarthy, Angelika Niebler
om kvalitetspolitikken for landbrugsprodukter: Hvilken strategi skal følges?
on Agricultural product quality policy: what strategy to follow?
Ordfører: Giancarlo Scotta'
Rapporteur: Giancarlo Scotta'
– der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. maj 2009 om kvalitetspolitikken for landbrugsprodukter ( KOM(2009)0234 ),
– having regard to the communication from the Commission of 28 May 2009 on agricultural product quality policy ( COM(2009)0234 ),
– der henviser til Kommissionens grønbog af 15. oktober 2008 om landbrugsprodukters kvalitet: produktstandarder, produktionskrav og kvalitetsordninger ( KOM(2008)0641 ),
– having regard to the Commission’s green paper of 15 October 2008 on agricultural product quality: product standards, farming requirements and quality schemes ( COM(2008)0641 ),
– der henviser til sin beslutning af 10. marts 2009 om sikring af fødevarekvalitet - harmonisering eller gensidig anerkendelse af standarder
– having regard to its resolution of 10 March 2009 on ensuring food quality including harmonisation or mutual recognition of standards
– der henviser til Kommissionens arbejdsdokument fra oktober 2008 om ordninger for certificering af fødevarekvalitet,
– having regard to the Commission staff working document of October 2008 on food quality certification schemes,
– der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed ( A7-0029/2010 ),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development and the opinions of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety ( A7‑0029/2010 ),
A. der henviser til, at Den Europæiske Union har verdens strengeste kvalitetsnormer for fødevareprodukter, og at disse normer er i overensstemmelse med de europæiske forbrugeres ønske og er et middel til at maksimere merværdien,
A. whereas the European Union has the highest quality standards for food products in the world and these high standards are demanded by Europe’s consumers and represent a means of maximising added value,
B. der henviser til, at støtte til små og mellemstore bedrifter, hvis produktions- og forbrugsniveauer opfylder lokale behov, kommer både traditionelle og empiriske landsbrugsmetoder til gode og sikrer, at de anvendes i overensstemmelse med de højeste kvalitets- og sikkerhedsstandarder,
B. whereas support for small and medium-sized farms, whose production and consumption levels meet local requirements, sustains both traditional and empirical farming methods and ensures they are applied in accordance with the highest standards of quality and safety,
C. der henviser til, at de europæiske kvalitetsprodukter udgør en levende gastronomisk kulturarv i Unionen, og til, at de spiller en vigtig rolle som et økonomisk og socialt aktiv i mange europæiske regioner, hvor de underbygger aktiviteter, der er direkte knyttet til de lokale forhold, navnlig i landdistrikterne,
C. whereas European quality products constitute a living cultural and gastronomic heritage for the Union and are an essential component of economic and social activity in many of Europe’s regions, bolstering activities directly linked to local realities, especially in rural areas,
D. der henviser til, at den nuværende politik vedrørende distributionskæden indvirker på små producenters muligheder for at nå en bred målgruppe,
D. whereas existing policy concerning the distribution chain affects small producers’ chances of reaching a wide target group,
E. der henviser til, at forbrugerne udviser stadig stigende interesse ikke blot for fødevaresikkerhed, men også for fødevarernes oprindelse og for produktionsmetoder; der henviser til, at EU allerede har taget konsekvensen af denne tendens ved at indføre fire kvalitets- og oprindelsesordninger for fødevarer, nemlig den beskyttede oprindelsesbetegnelse (BOB), den beskyttede geografiske betegnelse (BGB), den garanteret traditionelle specialitet (GTS) og økomærket,
E. whereas there is ever-increasing consumer interest not only in food safety but also in the origins and production methods of food products; whereas the EU has already responded to this trend by introducing four food quality and origin schemes, namely Protected Designation of Origin (PDO), Protected Geographical Indication (PGI), Traditional Speciality Guaranteed (TSG) and Organic Farming,
F. der henviser til, at forbrugerne forbinder disse certificeringsordninger med en garanti for høj kvalitet,
F. whereas consumers associate these certification schemes with a guarantee of higher quality,
G. der henviser til, at ny teknologi kan anvendes til at give detaljerede oplysninger om landbrugsprodukter og fødevarers oprindelse og karakteristika,
G. whereas new technologies can be employed for providing detailed information on the origins and characteristics of agricultural and food products,
2. beklager, at Kommissionens meddelelse ud fra en forenklingsmålsætning, som kan vise sig at virke mod hensigten, kun i begrænset omfang har taget hensyn til de ønsker, de berørte sektorer gav udtryk for efter offentliggørelsen af grønbogen;
Regrets the fact that, on grounds of a simplification which could prove counterproductive, the Commission communication has only partially taken on board the requirements specified by the sectors concerned following the publication of the green paper;