natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dette fordrer også et større gruppepres medlemsstaterne imellem.
This also requires enhanced peer pressure between Member States.
Hvad mener De om de udkast til lovforslag om reform af den økonomiske styring, der i øjeblikket drøftes?
What do you think of the "economic governance reform" draft legislative proposals currently discussed?
De igangværende bestræbelser på at styrke den økonomiske styring i EU og euroområdet er af den allerstørste betydning.
The current efforts to strengthen economic governance in the EU and the euro area are of the utmost importance.
Især inden for euroområdet er der behov for at uddybe og udvide overvågningen, således at den afspejler det vidtrækkende omfang af den økonomiske integration, der allerede er opnået, og for at tilsikre, at ØMU'en fungerer gnidningsløst.
In particular within the euro area, there is a need to deepen and broaden surveillance so as to reflect the deep level of economic integration that has already been achieved and to support the smooth functioning of EMU.
De eksisterende regler og procedurer var ikke nogen garanti for, at der blev ført en forsigtig finanspolitik i alle lande: Mange medlemsstater blev ramt af krisen, mens de allerede havde store offentlige underskud og utilstrækkelig manøvrefrihed.
Existing rules and procedures did not guarantee prudent fiscal policies in all countries: many Member States entered the crisis with an already high public debt and insufficient margins of manoeuvre.
Endvidere blev der ikke lagt tilstrækkelig vægt på makroøkonomiske ubalancer i udformningen af styringen af ØMU'en: Spændingerne fra gælden på statsobligationer ramte ikke kun de lande, der havde problemer med statsfinanserne, men også dem med et stort underskud på betalingsbalancen og/eller en stærkt forgældet privat sektor.
Moreover, macroeconomic imbalances were not given an adequate role in the design of EMU governance: sovereign debt tensions hit not only countries with problems of public finances, but also those with a high external deficit, unbalanced growth and/or a highly indebted private sector.
Endelig eksisterede der overhovedet ikke nogen hensigtsmæssige rammer til at sikre finansiel stabilitet i euroområdet i tilfælde af krisesituationer.
Finally, an appropriate framework to safeguard the financial stability of the euro area in crisis situations was missing altogether.
Det nye fokus på behovet for at korrigere den høje statsgæld og begrænse de offentlige udgifter er i denne henseende vigtige skridt til at styrke den finansielle overvågning.
In this respect, the new focus on correcting high government debt and containing public spending growth are important steps to reinforce fiscal surveillance.
Dertil kommer, at den gradvise opståen af varige makroøkonomiske ubalancer inden for euroområdet nødvendigvis skal håndteres overbevisende inden for de nye rammer.
In addition, the build-up of lasting macroeconomic imbalances within the euro area needs to be addressed convincingly in the new framework.
Jeg tilslutter mig derfor i høj grad udvidelsen af overvågningen.
I therefore very much support the broadening of the scope of surveillance.
For at blive virkningsfulde skal de nye makroøkonomiske rammer fokusere på de mest skadelige ubalancer, især vedvarende tab af konkurrenceevne, og tage hensyn til de specifikke træk ved euroområdet.
To be effective, the new macroeconomic surveillance framework must focus on the most harmful imbalances, in particular persistent losses of competitiveness, and take into account the specificities of the euro area.
Indførelsen af det såkaldte Europæiske semester bør være i stand til at sikre, at de forskellige overvågningsforløb medfører pålidelige resultater, men samtidig forbliver juridisk og proceduremæssigt adskilte.
The introduction of the so-called “European Semester” should ensure that the various surveillance processes lead to consistent results, while remaining legally and procedurally separate.
Jeg finder det særdeles glædeligt, at Europa-Parlamentet har fremsat forslag om at indføre øget automatik i overvågningsprocedurerne med henblik på øjeblikkeligt at kunne korrigere afvigelser fra forsvarlig politikudformning.
I very much welcome proposals by the European Parliament to introduce greater automaticity in surveillance procedures so as to immediately correct deviations from sound policy making.
Dette er efter min mening nøglen til at forbedre efterlevelsen af politikanbefalingerne og styrke overvågningsrammernes troværdighed.
In my view, this is key in improving compliance with policy recommendations and enhancing the credibility of the surveillance framework.
Vi bør derfor udnytte samtlige muligheder i denne henseende, herunder i øget omfang anvende omvendt kvalificeret flertal ved afstemninger, hvor det er muligt: forslag fra Parlamentet om at indføre politiske og omdømmemæssige foranstaltninger til at fremme tidlig efterlevelse af overvågningsrammerne; tidligere og mere gradvis pålægning af finansielle sanktioner og indførelse af en ny bøde i tilfælde af forfalskning af statistikker; endvidere strammere minimumskrav for de nationale budgetrammer i eurolandene, hvilket vil være videre skridt i den rigtige retning mod at gøre overvågningen mere virkningsfuld og rette nogle af de fejl, der hidtil er blevet begået.
We should therefore exploit all possibilities in this regard, including greater use of reversed qualified majority voting where possible: proposals by Parliament to introduce political and reputational measures to foster early compliance with the surveillance framework; earlier and more gradual application of financial sanctions and the introduction of a new fine in case of falsification of statistics; as well as stricter minimum requirements for the national budgetary frameworks of euro area countries are further steps in the right direction to make surveillance more effective and correct some of the mistakes that were made in the past.
Det er nu af den største vigtighed, at den reformiver, der er skabt, benyttes til at opnå en vellykket afslutning på den igangværende trilog inden fristen i juni 2011, der er fastsat af Europa-Parlamentet, således at der indgås et ambitiøst kompromis mellem Rådet og Parlamentet, og med inddragelse af Kommissionen, der til fulde udnytter de muligheder, traktaterne giver.
It is now of the greatest importance that the reform momentum that has been created is used to conclude successfully the ongoing trialogue by the June 2011 deadline set by the European Council, resulting in an ambitious compromise between the Council and the Parliament, also involving the Commission, exploiting fully the possibilities offered by the Treaties.
Det Europæiske Råd blev på mødet den 24.-25. marts 2011 enig om en hensigtserklæring (term sheet) for ESM, der indebærer inddragelse af ECB i dele af ESM-processen.
The Term Sheet on the ESM agreed by the European Council on 24-25 March 2011 foresees the involvement of the ECB in parts of the ESM's processes.
For det første vil ECB, når en medlemsstat i euroområdet anmoder om finansiel bistand, træde i forbindelse med Kommissionen og IMF for at vurdere, hvorvidt den finansielle stabilitet i euroområdet som helhed er truet i en sådan grad, at en aktivering af ESM er påkrævet og, i givet fald, for at foretage en grundig gældsholdbarhedsanalyse.
First, following a request for financial assistance from a euro area Member State, the ECB will liaise with the Commission and the IMF in assessing whether there is a risk to the financial stability of the euro area as a whole warranting an activation of the ESM and, if so, in conducting a rigorous debt sustainability analysis.
For det andet er det blevet bestemt, at hvis et makroøkonomisk tilpasningsprogram på basis af en holdbarhedsanalyse realistisk set kan forventes at lede den offentlige gæld ind i et holdbart leje, vil ECB træde i forbindelse med Kommissionen og IMF for at vurdere den berørte medlemsstats konkrete finansielle behov.
Second, if, on the basis of a sustainability analysis, it is concluded that a macroeconomic adjustment programme can realistically restore the public debt to a sustainable path, the ECB will liaise with the Commission and the IMF in assessing the actual financing needs of the Member State concerned.
For det tredje vil ECB's embedsfolk, hvor det er relevant, bidrage med teknisk ekspertise til forhandlingerne om et makroøkonomisk tilpasningsprogram og den efterfølgende overvågning af gennemførelsen af et sådant program.
Third, ECB staff will contribute, with its technical expertise where relevant, to the negotiation of a macroeconomic adjustment programme and the subsequent monitoring of the implementation of such programme.
Dette er i overensstemmelse med den etablerede praksis for den græske lånefacilitet under den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF) og den europæisk finansiel stabiliseringsmekanisme (EFSM).
This follows the established practice for the Greek Loan Facility and for assistance under the European Financial Stability Facility (EFSF) and the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM).
For så vidt angår Eurosystemets pengepolitiske operationer, vil gældsbeviser udstedt af ESM (i lighed med EFSF-obligationer) være gangbare som sikkerhed; selve ESM vil ikke få adgang til Eurosystemets pengepolitiske operationer.
As for Eurosystem monetary policy operations, debt instruments issued by the ESM (like EFSF bonds) will be eligible as collateral; the ESM itself will not be granted access to Eurosystem monetary policy operations.
Hvad ville udstedelsen af euroobligationer betyde for den økonomiske styring i euroområdet?
What would the issuance of Eurobonds imply for economic governance in the euro area?
"Euroobligationer", eller obligationer, for hvilke alle euroområdets medlemsstater stiller sikkerhed på fælles og talstærk vis, er blevet foreslået som et instrument til at øge størrelsen og likviditeten af statsobligationsmarkedet, hvilket dernæst ville sænke låneomkostningerne og udgøre en mulig mekanisme til løsning af den nuværende krise vedrørende statsobligationer.
‘Eurobonds’, or bonds guaranteed in a joint and several manner by all euro area Member States, have been proposed as an instrument to increase the size and liquidity of sovereign debt markets which, in turn, would reduce borrowing costs and constitute a possible mechanism to resolve the ongoing sovereign debt crisis.
De nuværende institutionelle rammer, hvori finanspolitikkerne decentraliseres, er imidlertid ikke forenelige med det euroobligationsbegreb, jeg har beskrevet ovenfor.
However, the current institutional framework where fiscal policies are decentralized is not compatible with a concept of Eurobonds as described above.
Først og fremmest ville en fælles mellemlangsigtet rentesats for hele euroområdet indebære et implicit tilskud fra finansielt velfungerende til mindre velfungerende medlemsstater.
Most importantly, a single euro area-wide longer-term interest rate would introduce an implicit subsidy from fiscally sound to fiscally less sound Member States.
Dette kunne uforvarende belønne uforsvarlige politikker og skade incitamenterne til finansiel forsigtighed i fremtiden.
This might unduly reward unsound policies and impair incentives for fiscal prudence in the future.
Samtidig ville finansielt velfungerende medlemsstater opleve, at en del af frugterne af deres egen finansielle forsigtighed overførtes til andre stater.
At the same time, fiscally sound Member States would see part of the benefits of their prudence transferred to other states.
Der er fremsat mere komplekse forslag, hvorefter euroobligationerne ikke i fuldt omfang erstatter nationale udstedelser, men på nuværende tidspunkt knytter der sig også tekniske og økonomiske problemer til disse.
There are more complex proposals, in which Eurobonds do not fully replace national issuances, but at this stage they also seem to present technical and economic problems.
Af disse grunde forekommer udstedelsen af euroobligationer kun at være hensigtsmæssig inden for sådanne institutionelle rammer, hvor et vist mål af finansielle beføjelser overføres fra national plan til EU-plan, således at både fordelene og ansvaret tilknyttet udstedelsen af euroobligationer internaliseres.
For these reasons, the issuance of Eurobonds would only seem appropriate in an institutional framework where some degree of fiscal competence is transferred from the national to the union level, thereby internalising both the benefits and the responsibilities related to Eurobond issuance.
En sådan løsning vil imidlertid forudsætte betydelige institutionelle ændringer, som på nuværende tidspunkt næppe ville finde bred støtte.
This avenue, however, would require major institutional changes that appear unlikely to gain widespread support at the current juncture.
Hvordan bør ECB efter Deres mening reagere, hvis et kursfradrag på statsobligationerne fra en medlemsstat i euroområdet blev til virkelighed?
How in your view should the ECB react if a haircut on government bonds of a Eurozone Member State became reality?
Et kursfradrag (haircut) på statsobligationer er en konsekvens af processen til omlægning af statsgælden.
A haircut in government bonds is the consequence of a sovereign debt restructuring process.
En gældsomlægning er en mulighed, hvis omkostninger overskygger dets fordele.
A debt restructuring is an option whose costs would outweigh the benefits.
Med fuld gennemførelse af tilpasningsprogrammet for Grækenland vil gældskvotienten begynde at falde varigt efter 2013.
With the adjustment programme for Greece being fully implemented, the debt-to-GDP ratio would start declining in a durable manner after 2013.
Dette udgør naturligvis en stor udfordring; men sammenlignet med alternativerne er gennemførelsen af det økonomiske program med al sandsynlighed fortsat den fremgangsmåde, der indebærer færrest omkostninger for alle de involverede parter.
It is clear that this represents a major challenge; however, compared to any alternative, delivering the economic programme remains, with all probability, the least costly way forward for all parties involved
En gældsomlægning ville betyde, at kautionstilstrækkeligheden af de berørte statsobligationer – og formentlig også obligationer fra landets øvrige udstedere – ville blive undergravet.
In case of a restructuring, the collateral adequacy of the government bonds concerned - and probably of all other issuers of the country - would be undermined.
Tilsvarende ville den finansielle soliditet af de indenlandske banker (der sædvanligvis er stærkt eksponerede over for omlagte obligationer) højst sandsynligt blive skadet.
In the same vein, the financial soundness of the domestic banks (that are generally heavily exposed to the restructured bonds) would be most likely impaired.
Desuden ville en statsgældsomlægning indebære alvorlige finansielle og makroøkonomiske risici.
Moreover, a sovereign debt restructuring would imply severe financial and macroeconomic risks.
En omstrukturering i en af euroområdets medlemsstater udgør en betydelig fare for destabilisering af det finansielle system, hvilket ville få alvorlige følger for vækstudsigterne for euroområdet.
A restructuring in a euro area member state poses a significant risk of destabilising the financial system, with severe consequences for the growth outlook of the euro area.
Endelig kan der ikke udelukkes omfattende afsmittende virkninger på andre eurolande, hvilket ville indvirke negativt på tiltroen og forventningerne til den videre omlægning i landet eller andetsteds.
Finally, significant spill-over effects on other euro area countries cannot be excluded, with a negative impact on confidence and expectations of further restructuring in the country concerned or elsewhere.
Der ville kunne opstå tvivl om gældsholdbarheden og opstå større differencer over hele euroområdet.
Doubts about debt sustainability and higher spreads could emerge across euro area countries.
Vejen frem for at løse enhver statsgældskrise i euroområdet går via finansiel disciplin og finansiel konsolidering, hvor der er behov.
The way forward to solving any sovereign debt crisis in the euro area relies on fiscal discipline and consolidation when needed.
Det vil konkret sige, at landene skal gøre sig ambitiøse bestræbelser på konsolidering, indtil der er rettet op på uforholdsmæssigt store underskud, idet de underliggende skatte- og udgiftsforanstaltninger tydeligt udspecificeres hurtigst muligt.
More specifically, countries should maintain ambitious consolidation efforts until excessive deficits are corrected, clearly specifying the underlying tax and spending measures as soon as possible.
Den finansielle styring bør styrkes (ved indførelse af strenge flerårige finansielle regler og sanktioner i tilfælde af manglende overholdelse) for at fostre troværdigheden af det finansielle mål for senere år.
Fiscal governance should be strengthened (adopting stringent multi-annual fiscal rules with sanctions in case of non-compliance) to foster credibility of the fiscal target in later years.
For så vidt angår lande, der er omfattet af EU-/IMF-programmer, anses fuld gennemførelse af programmet for den eneste måde, hvorpå landet kan genoprette sin finanspolitiske disciplin og sin troværdighed over for sine kreditorer.
In case of countries under EU/IMF programmes, full implementation of the programme is envisaged as the only way for the country to regain fiscal discipline and credibility vis-à-vis its debt holders.
Økonomiske reformer til stimulering af konkurrenceevne og vækst er også af afgørende betydning.
Economic reforms to stimulate competitiveness and growth are also crucial.
Skulle det komme så vidt, at dette skulle blive resultatet, vil ECB således naturligvis være nødt til at operere inden for de rammer, som traktaten udstikker (se endvidere spørgsmål 16).
Therefore, in the unfortunate event that such an outcome occurs, the ECB would of course have to operate within the margins set out by the Treaty (also see question 16).
Består der en interessekonflikt som følge af ECB's mandat og den omstændighed, at banken besidder statsobligationer fra euro-medlemsstater?
Does the ECB´s mandate and the fact that it holds bonds of Eurozone Member States create a conflict of interest ?
Lad mig indledningsvist opridse tre grundlæggende træk ved programmet for værdipapirsmarkedet, SMP: det er i sagens natur tidsbegrænset, beløbet er begrænset og den finansmæssige effekt er fuldstændig steriliseret.
Let me first of all recall three essential features of our Securities Market Programme (SMP): it is by its very nature temporary, it is of limited amount and its monetary effects are fully sterilised.
Beslutningen om at købe (stats)obligationer fra lande i euroområdet blev truffet (ud over øvrige midlertidige ikke-standardiserede, allerede trufne politikforanstaltninger) med henblik på at understøtte dybden og likviditeten i de pågældende landes værdipapirmarkeders afdelinger for offentlig og privat gæld, der var blevet dysfunktionelle, for dermed at holde den pengepolitiske transmissionsmekanisme i funktion.
The decision to purchase (government) bonds of euro area countries was taken (in addition to other temporary non-standard policy measures already in place) to support the depth and liquidity in those euro area public and private debt securities market segments which had become dysfunctional, in order to preserve the functioning of the monetary policy transmission mechanism.
Det er uundværligt for at kunne føre en virkningsfuld pengepolitik, at mekanismen fungerer.
Such functioning is indispensable for an effective conduct of monetary policy.
ECB's intervention på visse statsobligationsmarkeder har i denne forbindelse været af afgørende betydning for, at ECB har kunnet fortsætte med at varetage den opgave, der forventes af den, nemlig at tilsikre prisstabilitet på mellemlang sigt for hele euroområdets vedkommende.
In this respect, the ECB’s intervention in some government bond markets have been essential in allowing the ECB to continue to deliver what it is expected to deliver, namely price stability over the medium term for the euro area as a whole.
ECB's dispositioner med henblik på fortsat opfyldelse af sit mandat er derfor på ingen måde påvirket af, at den besidder statsobligationer fra nogle af euroområdets medlemsstater.
Thus, the ECB’s actions to continue achieving its mandate are in no way affected by the fact that it holds sovereign bonds of some euro area Member States.
Banken har i sinde at beholde de indkøbte statsobligationer, indtil de forfalder til betaling.
The ECB intends to hold the bonds purchased until maturity.
Dens regnskab påvirkes derfor ikke af udsvingene i markedspriserne som følge af ændringer i den pengepolitiske stilling.
Its balance sheet is therefore not affected by any fluctuations in market prices on account of changes in the monetary policy stance.
Mere generelt kan det siges, at beslutninger om ECB's standardforanstaltninger – ECB's vigtigste rentesatser – træffes uafhængigt af ikke-standardforanstaltninger.
More in general, decisions on the ECB’s standard measures – the key ECB interest rates - are taken independently of the non-standard measures.
Dette sikrer, at ECB's pengepolitiske stilling kan justeres i tide for at imødegå risici i forhold til prisstabiliteten på mellemlang sigt, samtidig med at endnu eksisterende svækkelser i transmissionsmekanismen håndteres ved hjælp af ikke-standardforanstaltninger.
This ensures that the ECB’s monetary policy stance can be adjusted in time to counteract risks to price stability over the medium term, while addressing remaining impairments in the transmission mechanism by means of non-standard measures.
Hertil kommer, at alene muligheden for intervention på obligationsmarkedet kan have bidraget til at begrænse den afsmittende effekt på andre lande fra lande, der er direkte påvirket af statsgældskrisen, hvilket ville have betydet en alvorlig vanskeliggørelse af den pengepolitiske transmissionsproces i euroområdet som helhed, såfremt der ikke havde været noget SMP.
Let me add that the mere possibility of bond market interventions may have contributed to limiting contagion spreading from the countries directly affected by the sovereign debt crisis to other countries, which would have implied a stronger hampering of the monetary transmission process in the euro area as a whole if the SMP had not been in place.
ECB's formand har truet med at trække likviditeten i et eurolands banksektor tilbage, såfremt en medlemsstat skulle forsøge at omlægge sin statsgæld.
The ECB President has threatened to withdraw liquidity of a Eurozone Member State´s banking sector, in case that a Member State would try to restructure its public debt.
Ville De være rede til at bruge Deres beføjelser på en sådan eller lignende måde?
Are you willing to use your powers in such or a similar way?
Eurosystemet kan kun tilføre likviditet til økonomisk velfunderede banker, til gengæld for tilstrækkelig sikkerhed, i overensstemmelse med TEUF og ESCB-statutten.
The Eurosystem can only provide liquidity to financially sound banks, against adequate collateral, in line with the TFEU and Statute of the ESCB.
ECB godtager på nuværende tidspunkt græske statsobligationer som tilstrækkelig sikkerhed, efter at den nedre kreditvurderingstærskel for kravet om belånbar sikkerhed er blevet suspenderet; det er fordi, at ECB omhyggeligt har analyseret EU-/IMF-programmet og godkendt det som værende hensigtsmæssigt til håndteringen af den nuværende statsgældskrise.
Currently, the ECB accepts Greek government bonds as adequate collateral following a suspension of the application of the minimum credit rating threshold in the collateral eligibility requirement; this is because the ECB has carefully analysed the EU/IMF programme and approved it as being appropriate to tackle the current sovereign debt crisis.
Denne positive vurdering tillige med den græske regerings indstændige tilsagn om at gennemføre programmet i dets fulde udstrækning udgør således grundlaget for den bemeldte suspendering (se spørgsmål 14).
This positive assessment and the strong commitment of the Greek government to fully implement the programme are therefore the basis for the suspension announced (see question 14).