natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU’s industri tegner sig for rundt regnet en tredjedel af bruttoværditilvæksten i EU, idet industriprodukter udgør næsten 3/4 af EU’s eksport og skaber 1/3 af beskæftigelsen, således at industrien sørger for livsunderhold til godt 57 mio. mennesker.
EU industry accounts for roughly a third of gross value added in the EU, with almost 3/4 of European exports being made up of industrial goods, and a third of employment, providing subsistence to some 57 million people.
Hvis man tager dens multiplikatoreffekt i betragtning, ifølge hvilken hvert eneste job i industrien skaber ca. to yderligere jobs i beslægtede sektorer, er dens indvirkning på beskæftigelsen endnu større.
If its multiplying effect is accounted for, whereby each job in industry creates approximately two extra jobs in related services, its impact on employment is even more substantial.
Industrien i EU27 (Eurostat)
Industry in EU27 ( Eurostat )
% af bruttoværditilvækst (2008)
% Gross Value Added (2008)
% af total mio.
% of total in million
# af virksomheder i tusinder (2007)
# of enterprises in ‘000s (2007)
Elektricitets-, gas- og vandforsyning
Electricity, gas and water supply
Genopdagelse af industrien i Europa
Rediscovery of Industry in Europe
Den seneste dybe økonomiske krise har ramt den europæiske industri.
The recent profound economic crisis has hit European industry.
Men krisen har også sat fokus på industriens betydning for EU’s økonomi og gjort det klart, at der ikke er blevet gjort nok for at tilgodese dens behov ordentligt i den aktuelle udfordrende situation.
But the crisis has also exposed industry’s importance to the EU economy and made it evident that not enough has been done to comprehensively address its needs in the current challenging climate.
Industrien kommer nu om dage ofte i anden række efter den meget omtalte tjenesteydelsessektor og sektor for finansielle tjenester.
Industry is presently often given second place to much talked-about services and financial sectors.
I EU's industripolitik er man blevet ved med at fokusere på, at markederne burde regulere sig selv, og dette er indtil videre først og fremmest blevet gennemført ved hjælp af enkeltstående foranstaltninger og næsten uden koordinering på tværs af medlemsstaterne.
EU Industrial policy remained often focused on the idea that markets should regulate themselves and this has so far been primarily carried out through single measures with hardly any coordination among Member States (MSs).
Industripolitikken har i vid udstrækning været en reaktion på ændrede vilkår og har sjældent været baseret på fremadrettede analyser.
It was largely a reaction to a changing context and rarely an action based upon advance analysis.
de konstante udfordringer
The Ongoing Challenges
a) Industrien har altid været alvorligt påvirket af de stadig hurtigere forandringer i udviklingen af den globale økonomi.
a) Industry has been continuously and deeply affected by the accelerating changes in the development of global economy.
Grænsen mellem udviklede lande og udviklingslande og deres respektive traditionelle styrkeområder ændrer sig dagligt på grund af den stadig mere intensive konkurrence.
The delineation between developed and developing countries and their traditional sectors of domination is changing daily through intensifying competition.
Efterspørgslen på det globale marked udvikler sig hastigt og kræver omorientering, omstrukturering og omspecialisering i virksomhederne.
Demands in the global market are speedily evolving and requiring business re-orientation, restructuring and re-specialisation.
Den nye internationale arbejdsdeling med hurtigt voksende økonomier som Kina, Indien, Brasilien og Rusland øger presset fra globaliseringen.
The new international division of labour with fast-growing economies like China, India, Brazil and Russia increases the pressure of globalisation.
b) En ny form for globalisering er under udvikling og går i retning af et globalt vidensamfund, hvor innovation og forskning udmanøvrerer menneskets arbejdsindsats og manuelt arbejde som drivkraften bag vækst og konkurrenceevne.
b) A new form of globalisation is taking place with a progression to a global knowledge society where innovation and research outweigh manpower and manual labour as the driving force for growth and competitiveness.
c) Klimaændringerne er irreversible og kan ikke gøres til genstand for forhandling.
c) Climate change is irreversible and non-negotiable.
Udbruddet i det globale økonomiske kapløb har lagt et enormt pres på alle typer ressourcer.
The outburst in the global economic race has placed an enormous strain on all forms of resources.
Fordi det er nødvendigt at mildne klimaændringerne og sikre den biologiske mangfoldighed, og fordi man er ved at løbe tør for råmaterialer samtidig med, at efterspørgslen vokser, er industrien nødt til at bevæge sig hen mod en kulstoffri og ressourceeffektiv produktion.
Given the need to alleviate climate change and safeguard biodiversity, with raw materials depleting while demand is growing, industry needs to move towards a carbon-free and resource-efficient production.
d) Forskydninger i befolkningssammensætningen ændrer på grundlæggende vis både forbruger– og leverandørprofilen.
d) Demographic shifts are profoundly changing the profile of both consumer and provider.
Den stadige stigning i den gennemsnitlige levealder kræver nye produkter, nye transportformer og en ny måde at organisere arbejdskraft på.
The continuous rise of the average age requires new products, forms of transport and organisation of labour.
Der vil opstå mangel på kvalificeret arbejdskraft.
There will be a lack of qualified labour.
e) Den hastige urbanisering skaber nye udfordringer bl.a. på områderne mobilitet, bygninger og logistik.
e) Speedy urbanisation poses new challenges to mobility, buildings and logistics, among other things.
Styrkelse af en fælles tilgang til industripolitikken
Strengthening the Common Approach to Industrial Policy
I Europa 2020-strategien anerkendes for første gang, at der er behov for en ny tilgang i form af et flagskibsinitiativ.
Europe 2020 Strategy for the first time acknowledges the need for a fresh approach by presenting a flagship initiative.
Tiden er inde til, at EU drager fuld nytte af de fælles muligheder for bæredygtig fornyelse og yderligere udvikling af det industrielle grundlag med kvalitetsjobs.
It is time for the EU to take full advantage of the common opportunities for sustainable renewal and further development of the industrial base with quality jobs.
Den europæiske industri bør bevare sit lederskab på kerneområderne og ikke falde tilbage og bare følge efter de andre.
European industry should maintain leadership in the key domains, not become the follower.
Tiden er inde til, at EU vælger sin egen vej for fremtidens industri.
It’s time for the EU to choose its own way for the industry of future.
EU er nødt til at sikre sig, at værditilvæksten skabes i EU selv.
The EU has to make sure that the added value is created within the EU itself.
Det er klart, at en succesfuld industripolitik skal indlejres i både
It is clear that a successful industrial policy has to be embedded in both:
§ en ny arkitektur i den finansielle sektor og
§ a new architecture of the financial sector and
§ en særlig makroøkonomisk koordinering af den økonomiske, skattemæssige og budgetmæssige politik med sigte på vækst og beskæftigelse uden skattemæssig dumpning (f.eks. harmonisering af selskabsskatten).
§ a distinctive macro-economic coordination of economic, fiscal and budget policies towards growth and employment without fiscal dumping (e.g. harmonisation of company tax)
Fiaskoen i systemet med selvregulering på de finansielle markeder skal resultere i en ny omfattende lovgivningsmæssig ramme, der kan bringe det finansielle system tilbage til dets egentlige virke: at få opsparing til at blive til produktive investeringer, navnlig for industrien og SMV’erne.
The failure of the paradigm of self-regulation of financial markets must lead to a comprehensive new regulatory framework able to bring the financial system back to its essence: turning savings into productive investments, especially for industry and SMEs.
Man bør udnytte de muligheder, der ligger i EU-traktatens artikel 173.
The opportunities provided by Article 173 of the EU Treaty should be seized.
EU og medlemsstaterne bør i fællesskab udvikle en sammenhængende og utvetydig industripolitik tillige med en klar strategi og indikatorer til at sikre og overvåge, at det bliver en succes.
A coherent and unambiguous industrial policy along with a clear strategy and indicators to ensure and monitor success should be jointly developed between the EU and MSs.
De forskellige tendenser inden for industripolitikken (protektionisme, governance, incitamenter, konkurrenceevne) bør ikke få lov til at komme ud af kontrol.
The different tendencies in industrial policy (protectionism, governance, incentives, competitiveness) should not be allowed to get out of control.
En ny integreret og bæredygtig industripolitik i EU
A New Integrated and Sustainable Industrial Policy in the EU
EU’s industripolitik bør orienteres både mod en bæredygtig, miljømæssigt effektiv og globalt konkurrencedygtig fornyelse af det industrielle grundlag og mod en bæredygtig overgang fra hovedsageligt produktionsindustri til vidensindustri.
The EU industrial policy should be oriented both towards a sustainable, eco-efficient and globally competitive renewal of the industrial base and towards a sustainable transition from a mainly productive towards a knowledge industry.
Det er af afgørende betydning at integrere alle EU-politikker heri ved at samle alle aspekter af betydning for industrien.
The integration of all EU policies combining all aspects with an impact on industry is crucial.
Dette kræver et nyt niveau af samarbejde internt i Kommissionen og samarbejde med alle berørte parter.
This requires a new level of cooperation within the Commission and cooperation with all actors.
Efter ordførerens mening er der 15 centrale “hjørnesten”, som den nye tilgang til industrien i Europa skal tilgodese:
In the view of the rapporteur, there are 15 key ‘cornerstones’ that the new approach to industry in Europe has to address:
1) Etablering af en innovationskæde
1) Building an innovation chain
Vi har brug for industrirelateret forskning, udvikling af innovation og anvendelse – hele innovationskæden.
We need industry-related research, innovation development and application – the whole innovation chain.
Ved innovation forstås ikke kun teknologisk innovation; derved forstås også organisatorisk innovation, innovation af forretningsmodeller, produktdesign og kvalitet.
Innovation means more than technological innovation; it also means organisational innovation, innovation of business models, product design and quality.
For at fremme innovation er det nødvendigt at skabe innovationsvenlige rammebetingelser, for så vidt angår normer, standarder, patenter og beskyttelse af immaterielle rettigheder.
To promote innovation we have to create an innovation-friendly framework in norms, standards, patents and protection of intellectual property rights.
Nye tværsektorielle basisteknologier (f.eks. ikt, mobilitet, energi, bio- og nanoteknologi) bør fremhæves og tilstræbes.
New cross-sector basic technologies (e.g. ICT, mobility, energy, bio- and nanotechnology) should be emphasised and pursued.
Der er brug for sammenhængende strategier, der muliggør indbyrdes tilnærmelse og samarbejde mellem forskellige innovative sektorer.
We need coherent strategies enabling convergence of, and cooperation between, different innovative sectors.
EU’s innovationspolitik bør rettes mod hullerne i værdikæden.
The EU’s innovation policy should be targeted on the holes in the value chain.
På fremtidens vigtigste områder såsom bæredygtighed, befolkningsmæssige forandringer og urbanisering kræves der nye løsninger.
The main areas of the future like sustainability, demographic change and urbanisation have to be tackled with new solutions.
2) Fremme af ressourceeffektivitet
2) Increasing resource efficiency
I de sidste årtier har arbejdsproduktivitet udviklet sig meget hurtigere end ressourceproduktivitet (energi og materiale).
Labour productivity has developed in the last decades much faster than resource productivity (energy and material).
I industrien udgør arbejdsomkostningerne omkring 20 % og ressourceomkostningerne 40 %.
In industry, labour costs represent approximately 20%, resource costs 40%.
En kraftig stigning i ressourceproduktiviteten på grundlag af EU's standarder, incitamenter, fælles mål, virksomhedernes mål samt fremme af systemer til den bedste tilgængelige teknologi styrker bæredygtighed og global konkurrenceevne for den europæiske industri med nye markedsperspektiver i globale værdikæder og sikrer jobs i Europa.
A strong increase in resource productivity based on EU standards, incentives, common and company objectives and promoting systems for the best available technology strengthens sustainability and global competitiveness for the European industry with new market perspectives in global value chains, and safeguards jobs in Europe.
Der bør foretages en beregning af virksomhedernes “økologiske rygsæk”, der kommer til udtryk i en obligatorisk bæredygtighedsrapport.
There should be a calculation of the ‘ecological rucksack’ of the companies by a mandatory sustainability report.
3) Klare mål for bæredygtige produkter
3) Clear targets for sustainable products
Den bæredygtige produktion skal forbedres ved hjælp af koordinerede, miljømæssigt innovative produktstandarder baseret på livscyklusanalyser (f.eks. direktiv om miljøvenligt design, standarder for bygninger og biler).
Sustainable production must be enhanced by coordinated eco-innovative product standards based on life cycle analyses (e.g. eco-design directive, standards for buildings and cars).
4) Anvendelse af offentlige udbud
4) Using public tenders
Offentlige udbud bør anvendes som et instrument til at introducere nye og bæredygtige produkter og tjenester med i både den offentlige og den private sektor.
Public tenders should be the instruments to introduce new and sustainable products and services in both the public and private sectors.
De muligheder, direktiv 2004/18/EF giver
The opportunities offered by Directive 2004/18
Derudover er de behov for at målrette offentlige udgifter bedre mod investeringer i fremtiden, fortrinsvis til gavn for videnøkonomien og industriel innovation.
Moreover there is a need to better target public spending to investments in the future, primarily to the benefit of the knowledge economy and industrial innovation.
5) Styrkelse af produktionen af ren energi
5) Enhancing clean energy production
Energipolitik og industripolitik er nært forbundne med hinanden.
Energy and industrial policy are closely linked.
En god energiforsyning er en nødvendighed, og vedvarende energier udgør de nye vækstmarkeder, der fører til nye kvalitetsjobs.
A good energy supply is mandatory while renewable energies are the new growth markets leading to new quality jobs.
Industripolitikken har brug for en langsigtet energipolitik, der sikrer klimaforandringspolitikken, rimelige energipriser og forsyningssikkerhed og samtidig hindrer CO2-lækage.
Industrial policy needs a long-term energy policy, ensuring climate change policy, reasonable energy prices and security of supply while avoiding occurrence of carbon leakage.
6) En overbevisende råvarestrategi
6) A convincing raw material strategy
Den europæiske industri er afhængig af at have pålidelig adgang til råvareressourcerne, hvilket er blevet stadig mere problematisk.
European industry is dependent on reliable access to raw resources, which has become increasingly problematic.
Ud over en retfærdig sikring af tilstrækkelige ressourceforsyninger er der behov for samtidig at udvikle en egentlig politik med henblik på at opnå en høj procentdel af genanvendelse af eksisterende ressourcer (f.eks. direktivet om affald af elektrisk og elektronisk udstyr) og sætte en stopper for eksport af affald, samt at understøtte dette med den nødvendige forskning og udvikling.
Besides a fair securing of sufficient resources supplies, there is a need to simultaneously develop a proper policy for a high percentage recycling of existing resources (i.e. WEEE directive) and a stop of waste export, to be underlined by the necessary R&D. Barriers to fair international trade in key industrial resources needs to be continuously tackled.
7) Tilpasning af handelen med henblik på retfærdig sameksistens og bæredygtig produktion
7) Reshaping trade for a fair coexistence and sustainable production
Den internationale handelspolitik er helt klart en central faktor i en bæredygtig produktion.
International trade policy is clearly central to sustainable production.
Handel er ikke et mål i sig selv, men en del af en industriel strategi.
Trade is not a goal in itself but part of an industrial strategy.
Handelspolitik bør give adgang til vigtige og voksende markeder på et retfærdigt grundlag.
Trade policy should provide access to key and growing markets on a fair basis.
Det multilaterale, regelbaserede system under WTO med dets tvistbilæggelsesordning er det mest effektive og retmæssige middel til at forvalte og udvide handelsforbindelserne på en gennemsigtig måde.
The multilateral rules-based system under the WTO with its dispute settlement is the most effective and legitimate means of managing and expanding trade relations in a transparent way.
Bæredygtig produktion kræver et ordentligt arbejdsklima og en ordentlig aflønning samt obligatoriske miljøstandarder.
Sustainable production requires a decent work environment and remuneration as well as obligatory environmental standards.
Dette bør nedfældes i handelsaftaler.
This should be laid down in trade agreements.
8) Hovedtræk i en obligatorisk sektoriel industripolitik
8) Outlining an obligatory sectoral industrial policy
For de forskellige sektorielle tilgange (taskforcer, rådgivende udvalg på højt plan, innovationsplatforme, f.eks. LeaderShip, Cars 21, IKT-taskforcen, arbejdsgruppe på højt plan om den kemiske industri) bør der opstilles klare rammer og et strategisk indhold med sektorielle konsekvensvurderinger og handlingsplaner med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling.
Different sectoral approaches (task forces, high-level advisory boards, innovation platforms, i.e. LeaderShip, Cars 21, ICT Task Force, High Level Group Chemical industry), should be given a clear framework and strategic content with sectoral impact assessments and action plans to promote sustainable development.
9) Inddragelse af SMV’er
9) Involving SMEs
De små og mellemstore virksomheder bør styrkes som rygraden i den europæiske industri ved hjælp af en forbedret teknologioverførsel, adgang til finansiering i form af banklån, risikovillig kapital samt fællesskabsfinansiering via rammeprogrammer.
SMEs should be reinforced as the spine of European industry by improved technology transfer, access to funding in terms of bank lending, venture capital but also Community funding through FP programmes.
Derudover bør man stimulere SMV’ernes deltagelse i offentlige udbud, så de får en større andel heraf, og give dem bedre muligheder for internationalisering.
In addition, a higher share for SME participation in public procurement should be stimulated as well as better opportunities for their internationalisation created.
10) Udvikling af regionale indsatsområder
10) Developing regional areas for action
EU’s politik skal fremme innovative klynger bedre for at udvikle vidensoverførsel, forskningsaktiviteter, kvalifikationsudvikling og infrastrukturer på en koordineret måde.
EU policy should better promote innovative clusters in order to develop, in a coordinated way, transfer of knowledge, research activities, qualification development and infrastructures.
Etablering af europæiske konkurrenceklynger og nye grupperinger med forskellige innovationsaktører (virksomheder, universiteter og forskningscentre - "økosystemer") og industrinetværk med et operationelt flow af viden samt inddragelse af mange aktører er af afgørende betydning, når der skal træffes en investeringsbeslutning.
The establishment of European competitiveness clusters and new grouping of different innovation actors (companies, universities and research centres - ‘ecosystems’) and industrial networks with operational flows of knowledge and the involvement of many actors are crucial for investment decision.
Den Europæiske Investeringsbank er nødt til at styrke forbindelsen mellem industripolitik og territoriel samhørighed.
The European Investment Bank has to strengthen the link between industrial policy and territorial cohesion.
11) Foregribelse af industrielle forandringer
11) Ensuring anticipation of industrial change
Industripolitikken bør i stadig stigende omfang prøve at foregribe og forberede sig på forandringer ved at udarbejde langsigtede strategier.
Industrial policy should increasingly try to anticipate and address change by developing long-term strategies.
Der er brug for et nyt instrument og omfattende inddragelse af arbejdsmarkedets parter.
We need a new instrument with broad involvement of the social partners.
12) Forberedelse af omstruktureringer
12) Addressing restructuring
Der bør udvikles et perspektiv for arbejdstagere og virksomheder, der er ramt af omstrukturering som følge af strukturelle forandringer eller globaliseringen.
An outlook should be developed for workers and companies affected by restructuring resulting from structural change or globalisation effects.
Dette kunne ske ved at oprette en taskforce for omstruktureringer og tillægge EU’s strukturfonde en større rolle i forbindelse med omstruktureringsprocedurerne.
This could be done by creating a Restructuring Task Force and giving a stronger role to the EU Structural Funds in restructuring procedures.
Med hensyn til regionale forskelle er det nødvendigt at sætte ind, navnlig i de nye medlemsstater med afindustrialiseringsprocesserne.
Regarding regional variation, action is needed especially in the new MSs with deindustrialisation processes.
13) Forbedring af kvalifikationer
13) Enhancing qualifications
Udbuddet af relevant kvalificeret arbejdskraft kan ikke følge med behovet for omstrukturering og fornyelse af den europæiske industri.
The supply of relevantly qualified labour lags behind the needs of a restructuring and renewal of European industry.
Det er nødvendigt at bringe en dialog i stand mellem de offentlige myndigheder, der har ansvaret for ændringer i uddannelsessystemerne, og arbejdsmarkedets parter med henblik på at finde praktiske løsninger på, hvordan man forvalter overgangen fra skole til arbejdsmarked, og hvordan man organiserer yderligere kvalifikationsforløb på en sådan måde, at det er til mest mulig gavn for både arbejdsgivere og arbejdstagere.
A dialogue needs to be established between the public authorities regulating education systems and the social partners to come up with practical solutions for managing the transition from school to labour market and for organising further qualification processes in a way that is most beneficial to both employers and employees.
Innovation og kvalifikation kræver yderligere udvikling på universitetsniveau.
Innovation and qualification demands a further development at university level.
14) Øget arbejdstagerdeltagelse i beslutningsprocesserne
14) Enlarging workers ’ participation in decision-making
Øget deltagelse fra arbejdstagernes side sikrer en kvalitativ udvikling og forebygger dårlige arbejdsbetingelser i fornyelsesprocessen.
A larger participation of workers ensures a qualitative development and prevents poor working conditions in the process of renewal.
Faste rammer for virksomhedernes sociale ansvar understøtter en social og bæredygtig udvikling af virksomhederne.
Corporate Social Responsibility systems support the social and sustainable development of companies.
15) Langsigtede politikker
15) Long-term policies
Ud over en integreret tilgang til europæisk industripolitik kræver investeringsbeslutninger og innovationscyklusser i industrien også langsigtede lovgivningsmæssige perspektiver.
Besides an integrated approach to European industrial policy, investment decisions and innovation cycles in industry require a long-term legislative orientation.