natgillin/translations-raw huggingface dataset:
42. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe alle former for vold mod ældre kvinder i erkendelse af, at problemet undervurderes, at bekæmpe samfundsmæssige stereotyper og gøre det muligt for tjenesteydere at tage hensyn til ældre voldsofres specifikke behov, for at sikre at menneskerettighederne udøves til fulde, og at der opnås ligestilling, samt at gøre fuldt brug af Daphne-programmet;
Calls on the Commission and the Member States to combat all forms of violence against older women, recognising the underestimation of this problem, tackling societal stereotypes and ensuring that service providers are able to take into account the specific needs of older victims of violence, in order to ensure full enjoyment of human rights and achieve gender equality, and making full use of the DAPHNE programme;
Kvinder udgør hele 50 % af befolkningen i hver enkelt EU-medlemsstat, og er derfor en vigtig del af arbejdsstyrken.
Women comprise no less than 50% of the population in any EU country, therefore women are a significant sector of the work force.
Dertil kommer, at Europa har den største andel af ældre kvinder i verden.
What’s more, Europe has the highest proportion of older women in the world.
Et af målene for Europa 2020-strategien er at bekæmpe fattigdom og fremme beskæftigelsen ved at øge beskæftigelsesprocenten til 75 % og reducere fattigdommen med 20 millioner mennesker.
One of the goals of the Europe 2020 Strategy is to combat poverty and promote employment by increasing the rate of employment to 75% and reducing the poverty by 20 million.
Ældre mennesker er en stor og voksende del af EU's befolkning.
Older people are a large and growing section of the EU’s population.
I takt med at Europas indbyggere bliver stadigt ældre, gør lave fødselstal, en arbejdsstyrke, der bliver mindre, og et stigende antal pensionister, der er sunde og lever længe, det til en kæmpe udfordring at sikre bæredygtige pensioner.
As Europe’s populations became increasingly old, it is a huge challenge to ensure sustainable pensions because of low birth rates, shrinking workforce and growing number of healthy and long-lived pensioners.
Ældre mennesker er en enorm kulturel, social og faglig ressource.
Older people represent an enormous cultural, social and professional resource.
Deres vedvarende bidrag til samfundet, der ofte er af ulønnet art, overses alt for ofte, og deres potentiale for større engagement og bidrag udnyttes ikke.
Their ongoing contribution to society, often in an unpaid capacity, is too often overlooked, and their potential for wider involvement and contribution left untapped.
Babyboom-generationen fra Anden Verdenskrig vil desuden forlade arbejdsmarkedet i løbet af de kommende år.
What’s more, World War II baby boom generation will leave the labour market within the next years.
Hvis vi vil nå Europa 2020-målene, er dette den sidste chance for at holde dem på arbejdsmarkedet.
If we want to fulfil the Europe 2020 targets, this is the last chance to keep them in the labour market.
Der er generelt en vis frygt for, at ældregenerationen bliver en tung byrde for de yngre i den erhvervsaktive alder, og dette kan føre til spændinger mellem generationerne.
There is a generally spread fear that the older generation is becoming a heavy burden on younger and working-age people and this could result in tensions between generations.
En vigtig mulighed for at håndtere udfordringen med hensyn til den demografiske aldring og for at fastholde solidariteten mellem generationerne består blandt andet i at sikre, at mennesker bliver længere på arbejdsmarkedet, forbliver sunde og aktive og kan klare sig selv i længere tid efter, at de er gået på pension.
A key opportunity for tackling the challenge of demographic ageing and preserving intergenerational solidarity consists among others in ensuring that people stay longer on the labour market and remain healthy, active and autonomous for longer after they retire.
Solidariteten mellem generationerne har længe stået højt på EU's dagsorden, både med hensyn til beslutningstagning og bevidstgørelse.
The solidarity between generations has long been high on the EU agenda, both in terms of policy-making and of awareness-raising.
Kvinder på arbejdsmarkedet
Women on the labour marke t
Beskæftigelsen for kvinder i alderen 55-64 år var på 37,8 % i 2009 sammenlignet med 54,8 % for mænd i samme alder.
The employment rate of women between 55-64 years was 37.8% in 2009 compared to 54.8% of men of same age.
Arbejdsløshedsprocenten er højere for kvinder end for mænd i 21 medlemsstater, og selv om langtidsarbejdsløsheden er højere for mænd end for kvinder i 12 lande, er der ofte en tendens til at skjule kvinders arbejdsløshed som "inaktivitet", hvis de er gift eller har børn.
The unemployment rate is higher for women than men in 21 Member States, and even though the long-term unemployment rate is higher for men than for women in 12 countries, women’s unemployment is more likely to be hidden as ‘inactivity’ if they are married or have children.
Deltidsarbejde forekommer fire gange så ofte blandt kvinder end mænd, hvor ældre kvindelige arbejdstagere med 37 % udgør den højeste andel af de deltidsbeskæftigede sammenlignet med 12 % af de ældre mænd.
The incidence of part-time work is four times higher among women than men, while older female workers show the highest proportion of part-time employment at 37% compared with 12% of older men.
Endvidere er lønforskellen mellem kønnene meget større mellem de ældre end i begyndelsen af karrieren.
Furthermore, gender pay gap is much higher at older age than at the beginning of the working career.
Den afspejler de karriereafbrydelser, som kvinder må foretage, især hvis de skal føde.
It reflects the career breaks women need to make, in particular due to giving birth.
Der er desuden færre uddannelsesmuligheder for kvinder generelt, navnlig for kvinder i den modne alder, hvilket gør det betydeligt vanskeligere for dem at tilpasse sig efterspørgslen efter arbejdskraft.
In addition, there are fewer learning opportunities for women in general, in particular for mature women, making the adaptation to labour demand extremely difficult.
Uddannelse og udvikling af nye kvalifikationer kan derfor hjælpe ældre kvinder til i større omfang at deltage på arbejdsmarkedet.
Training and the development of new skills may thus help elderly women to participate more fully in the labour market.
Blandt de ældre er kønsforskellene hovedsagelig resultatet af de mange uligheder på arbejdsmarkedet, som kvinderne har mødt på et tidligere tidspunkt af deres liv, hvilket fører til vedvarende fattigdom blandt erhvervsaktive, til førtidspension og inaktivitet og til vedvarende lavkvalificerede og dårligt lønnede jobs.
In seniority, gender differences are mainly the results of the labour market disadvantage women accumulated in their earlier stages of the life cycle, which leads to the persistency of in-work poverty, to early retirement and inactivity, and to the permanence in low-skilled and low-paid jobs.
Kvinder har større sandsynlighed for langsommere, kortere og/eller afbrudte karrierer og for gennemsnitligt at tjene lavere lønninger end mænd.
Women have a greater likelihood for slower, shorter and/or interrupted careers and on average lower earnings than men.
Kønsforskellene med hensyn til socioøkonomisk status har delvist rod i den traditionelle kønsopdeling af beskæftigelsen, hvor mændene bærer det primære forsørgeransvar og kvinderne har ansvaret for ulønnet husarbejde og pleje af familiemedlemmer, hvilket har en enorm indvirkning på mænds og kvinders mulighed for at optjene sociale sikringsrettigheder til deres pension.
The gender differences in socio-economic status are partially rooted in the traditional gender division of labour, where men bear the primary responsibility for breadwinning and women for unpaid housework and family care, which has a huge impact on men’s and women’s ability to accumulate social security entitlements for their pension age.
Kvinder oplever ofte uligheder på arbejdsmarkedet, især på grund af deres ofte ulønnede plejeansvar, hvilket medfører en forringelse af deres pensionsrettigheder.
Often, women face disadvantages in the labour market, in particular because of their, often unpaid, care responsibilities, what results in penalising them in their pension entitlements.
Kvindernes lavere livstidsindkomst påvirker deres pensionsordninger, der bygger på individuel indkomst- og beskæftigelsesperiode, og øger dermed risikoen for fattigdom i alderdommen.
The lower lifetime earnings of women impacts on their pensions in schemes built on individual earnings and employment records, thus increasing risks of old age poverty.
Kvinder har desuden en højere forventet levetid, og de udgør derfor den største del af den ældre befolkning.
In addition, women have a longer life expectancy, because of which they predominate among the elderly.
Dette medfører, at kvinder ofte og i stigende omfang er overrepræsenterede blandt de isolerede ældre.
This leads to the fact that women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly.
Enker og enlige ældre kvinder har generelt en høj risiko for at blive ramt af fattigdom, isolation og social udstødelse.
Widows and lone elderly women in general are at a high risk of poverty, isolation and social exclusion.
Der rapporteres oftere om aldersrelateret forskelsbehandling på arbejdsmarkedet af kvinder over 50 end af andre aldersgrupper, og forskelsbehandlingen kan antage forskellige former.
Age discrimination of women over 50 in the labour market is reported more frequently than in other age groups and may take different forms.
Især spørgsmålene om manglende uddannelse og forældede kvalifikationer gør sig særligt gældende for de ældre kvinder på grund af hyppigere karriereafbrydelse som følge af familierelaterede ansvar og af et lavere uddannelsesniveau sammenlignet med mænd i samme alder.
The issues of lack of training opportunities and skill obsolescence are particularly relevant for older women, due to more frequent career breaks caused by family related responsibilities and by the lower level of educational attainment compared with men of the same age.
Sundhedsrelaterede problemer og forældede kvalifikationer kan endvidere hindre dem i at opretholde standardarbejdstid, arbejde under normale arbejdsordninger og være produktive.
Moreover, health-related problems and skill obsolescence may prevent them from sustaining standard working hours, performing within normal working arrangements and exerting a good labour productivity.
Alle disse faktorer kan påvirke eller tvinge de ældre til førtidspension eller inaktivitet.
All these factors may induce or force the elderly to early retirement and inactivity.
Selv om mønstrene for og grundene til ulighed mellem kønnene på arbejdsmarkedet er tæt forbundet med stadiet i livscyklussen, og at vigtigheden af at fremme en livscyklustilgang til beskæftigelse er vidt anerkendt af de fleste EU-medlemsstater, så er størstedelen af de arbejdsmarkedspolitikker, der fremmer lighed mellem kønnene, henvendt til voksne kvinder og mænd og ser ofte bort fra, hvor ugunstigt unge og ældre kvinder er stillet, sammenlignet med mænd i samme alder.
Though the patterns and causes of gender inequality in the labour market are strictly related to the stage of lifecycle and the importance of promoting a lifecycle approach to work is widely acknowledged by most EU countries, the majority of the active labour market policies promoting gender equality are addressed to women and men in adulthood, often disregarding the disadvantaged position of young and old women compared with men of the same age.
På trods af at de fleste medlemsstater anerkender, at ældre kvinder er ulige stillet med hensyn til inddragelse på arbejdsmarkedet, er ligestillingsaspektet generelt enten ikke integreret i de foranstaltninger, der i de seneste år er blevet truffet med sigte på ældre arbejdstagere, eller de behandler i det store hele ikke ældre mænds og kvinders forskellige situation.
Even though the majority of Member States recognise that older women are at a disadvantage in terms of labour inclusion, measures taken for older workers in recent years are, in general, either not explicitly gender mainstreamed or largely ignore the different situations of older men and women.
Tilgangen til aktiv aldring har indtil nu i høj grad været koncentreret om beskæftigelse af ældre arbejdstagere, hvilket har resulteret i, at pensions- og sociale sikringsreformer har spillet en dominerende rolle med en udsættelse af pensionsalderen ved lov som vigtigste mål.
The approach to active ageing has so far extensively focussed on senior worker employability, resulting in a dominant role played by pensions and social security reforms, with the main aim of postponing the age of retirements by law.
De fleste foranstaltninger er imidlertid baseret på det dominerende mandlige beskæftigelsesforløb og integrerer ikke udtrykkeligt kønsaspektet.
However, most measures are based on the dominant male trajectory of work and retirement and are not explicitly gender mainstreamed.
Således kan gentagne karriereafbrydelser, deltidsarbejde, lave lønninger og kønsbestemte lønforskelle, der kendetegner kvinders beskæftigelse betyde, at kvinderne, når de bliver ældre udsættes for flerdobbelt diskrimination.
Thus, while repeated career breaks, part-time work, low pay and the gender pay gap characterise women’s employment, in old age they may be the object of multiple discrimination.
På arbejdsmarkedet betragtes kvinder f.eks. ofte som "gamle" i en yngre alder end mænd, hvorimod den byrde, der er forbundet med pleje, kan skabe store hindringer for beskæftigelse af ældre kvinder.
For example, in the labour market women are frequently regarded as ‘old’ at a much younger age than men, while care burdens can produce high barrier to the employment of older women.
En systematisk og fuldstændig tilgang til aktive arbejdsmarkedspolitikker, der omfatter særlige sundheds- og sikkerhedsforanstaltninger på arbejdspladsen med en udtrykkelig strategi for integration af kønsaspektet, mangler fortsat at blive udarbejdet.
So a systematic and comprehensive approach to active labour market policies including special health and safety measures at workplaces with an explicit gender mainstreaming strategy is yet to be developed.
Det er nødvendigt at indhente og analysere sammenlignelige køns- og aldersspecifikke oplysninger både for bedre at forstå situationen og udfordringerne og kunne forudsige tendenser.
For a better understanding of the situation and challenges as well as to predict the trends, comparable gender and age-specific data need to be collected and analysed.
Mens pension er hovedårsagen til, at ældre mænd ikke er på arbejdsmarkedet, så er billedet mere blandet, når det drejer sig om ældre kvinder.
Although retirement is the main reason for older men to be outside the labour market, the picture is more mixed for older women.
For dem er personlige eller familiemæssige arbejdsopgaver i mere væsentlig grad end pension årsagen til, at de ikke er i beskæftigelse.
For them personal or family responsibilities are a more important reason for the non-participation than retirement.
Det vil kunne medføre en betydelig stigning i de ældres aktive deltagelse at afskaffe den obligatoriske pension og tilvejebringe flere sundhedsplejefaciliteter, især til ældre kvinder, og imødegå den negative opfattelse, som visse ældre arbejdstagere har vedrørende deres arbejdsmarkedsudsigter.
Terminating the practice of compulsory retirement, providing greater care support facilities, in particular for older women and addressing the negative perceptions of certain older workers about their labour market prospects could result in significant increases in the active participation of older people.
Det bør overvejes at skabe passende beskæftigelsesmuligheder og de rette beskæftigelses- og ansættelsesvilkår for at tilskynde ældre arbejdstagere til at blive længere tid i beskæftigelse.
It should be considered to create appropriate employment opportunities and the right working and employment conditions to encourage older workers to remain in work for longer.
Det er interessant, at lande, hvor kvindernes beskæftigelsesprocent er høj, også har højere fertilitetskvotienter, hvilket tyder på, at det at opnå en tilfredsstillende balance mellem arbejdsliv og privatliv for kvinder kan være afgørende for både højere beskæftigelse og en forholdsmæssig høj fertilitetskvotient.
Interesting fact is that countries with high levels of female employment also have higher fertility rates, suggesting that achieving a satisfactory work–life balance for women may be crucial to both higher female employment and a relatively high fertility rate.
Deltidsarbejde betragtes som en god måde at opnå en gradvis overgang fra beskæftigelse til pension på, men blot 11 % af mændene og 38 % af kvinderne mellem 55 og 64 år arbejder på deltid.
Part-time work is seen as a good way of achieving a gradual transition from work to retirement, but only about 11% of men and 38% of women aged 55–64 years work part time.
Derfor synes den typiske overgang stadig at være fra fuldtidsbeskæftigelse til fuldtidspension.
Thus, the typical transition still seems to be from full-time employment to full-time retirement.
Kvinder som plejere
Woman as care-givers
De ældre kvinder bidrager på mange måder til samfundet: De hjælper deres børn og børnebørn såvel som forældre, de er de primære plejere og arbejder som frivillige; men de ældres rolle i forbindelse med pleje er ikke tilstrækkelig anerkendt.
Older women represent an important contribution to the society in a variety of ways: they offer help to their children and grandchildren but also parents, they are the primary care-givers and work as volunteers, however the caring role of older people is not sufficiently appreciated.
Spørgsmålet om langtidspleje er især følsomt i et ligestillingsperspektiv, da der i de fleste europæiske lande er flest kvinder både blandt modtagerne (på grund af deres generelt længere levetid) og plejerne (der normalt yder ulønnet, uformel pleje, som ofte påvirker deres livskvalitet).
The issue of long-term care is particularly sensitive to a gender approach, because in most European countries women are the majority of both the beneficiaries (due to their generally longer life expectancy) and the care suppliers (usually supplying unpaid, informal care which often impacts on their quality of life).
De fleste af de, der plejer de ældre og handicappede, er kvinder, og grundet den aldrende befolkning bliver kvindernes plejeansvar stadig større og påvirker ligeledes deres livskvalitet.
The majority of carers for the elderly and the disabled are women and due to the phenomenon of the ageing population the care burden that women have to bear is constantly increasing, impacting also on their quality of life.
I Europa behøver en voksende del af befolkningen hjælp i dagligdagen, hvilket meget ofte varetages af kvinder på frivillig basis.
In Europe a growing share of the population needs assistance in daily living, which is very often provided by women on a voluntary basis.
I nogle tilfælde bevirker behovet for konstant hjælp, at plejeren forlader sit erhvervsarbejde.
Sometimes the need of continuous assistance may induce the carer to leave work.
Da familieplejere hovedsagelig er kvinder over 50, hvis beskæftigelsesprocent stadig ikke opfylder EU-målene, vil det kræve nye politikker og ressourcer at forbedre deres beskæftigelsesmuligheder med henblik på at gøre det muligt for dem at forene arbejdsliv og familieliv og fremme solidariteten mellem generationerne i familierne.
As family carers are mainly women over 50, whose employment rates still fall short of EU targets, improving their employment options will require new policies and resources to enable them to reconcile work and family life and promote intergenerational solidarity within families
Kvinder er ofte og i voksende omfang overrepræsenterede blandt de isolerede ældre som følge af stigende skilsmissetal og mænds kortere forventede levetid.
Women are often and increasingly over-represented among the isolated elderly, as a consequence of rising divorce rates and shorter life-expectancy of men.
Enker og enlige ældre kvinder har generelt en højere risiko for at blive ramt af fattigdom, isolation og social udstødelse.
Widows and lone elderly women in general are at a higher risk of poverty, isolation and social exclusion.
Ifølge OECD kan de uformelle plejere opdeles i tre kategorier.
According to the OECD, informal care-givers can be divided into three categories.
Den første omfatter slægtninge, venner eller frivillige, der ikke modtager nogen form for kompensation for deres indsats.
The first includes relatives, friends or volunteers that do not receive any form of compensation for their engagement.
Den anden kategori omfatter uformelle plejere, der modtager kontantydelser/godtgørelse som en del af programmerne for kontantydelse og programmer, hvor forbrugerne kan vælge deres plejer.
The second category includes informal care-givers that receive cash benefits/allowance as part of cash benefit programmes and consumer-choice programmes.
De er sædvanligvis slægtninge eller venner.
They are usually relatives or friends.
Den sidste kategori omfatter plejere, der arbejder sort eller ulovligt.
The last category includes undeclared/illegal informal care-givers.
Det er plejere, der modtager en form for betaling fra plejemodtagerne, men uden nogen form for ansættelseskontrakt.
They are care-givers who receive some form of payments by care recipients but without any form of employment contract.
For at undgå at ældre kvinder straffes for at yde ulønnet pleje og dermed forlader arbejdsmarkedet, kan flere muligheder overvejes.
In order to avoid penalisation of older women in their pension entitlement for providing unpaid care and thus leaving the labour market, several options could be considered.
Set i lyset af den uformelle plejes betydning i mange samfund, og af at det hovedsagelig er kvinder, der er plejere, kan foranstaltninger til støtte af uformelle plejere have en positiv kønsspecifik indflydelse med hensyn til kvinders inddragelse i arbejdsmarkedet og foreningen af arbejdsliv og plejeansvar.
Given the relevance of informal care in many societies and women’s predominance as care-givers, measures supporting informal carers may exert a positive gender impact in terms of women’s labour inclusion and reconciliation between market work and caring responsibilities.
Støtte til uofficielle plejegivere kan omfatte information og uddannelse, skattefordele og betalinger, private organisationers forretningsbestemmelser eller initiativer til at gøre det lettere at kombinere beskæftigelse og pleje.
Support for informal care-givers may include information and training, tax benefits and payments, regulations of businesses or initiatives by private organisations to facilitate combining work and care-giving.
De politiske initiativer, der støtter både en retfærdig adgang til langtidspleje og uformelle plejere, omfatter: plejeorlov, pensionspoint, ydelser og tilskud i naturalier og kontanter og fleksibel arbejdstid.
The policy initiatives supporting both an equitable access to LTC and the work of informal care-givers include: care leave, pension credits, in-kind and in-cash benefits and allowances, and flexible working time.
Ydelse af langtidsplejetjenester kan hjælpe kvinderne til at beholde deres arbejde og kan have en kønsspecifik påvirkning, hvad angår livskvalitet og social inklusion, både for plejeren og plejemodtageren.
The provision of long-term care service may support women in retaining their work and may exert a relevant gender impact in terms of quality of life and social inclusion, both for the carer and for the recipient of the care.
I nogle medlemsstater er forældreorloven desuden udvidet til også at omfatte bedsteforældrene.
Furthermore, in a few Member States, parental leave is extended to grandparents.
Sådanne initiativer hører dog stadig til undtagelserne.
However, such initiatives are still exceptional.
Ældre kvinders sundhedsproblemer
Health issues of older women
Der er sygdomme, der mere sandsynligt rammer kvinder end mænd.
There are diseases that more probably effect women than men.