natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Den vigtige faktor er forskellen mellem valgdeltagelsen ved nationale parlamentsvalg og valg til Europa-Parlamentet: den gennemsnitlige forskel for EU var 25 %, hvilket betyder, at kun to ud af tre, der stemte ved nationale parlamentsvalg, stemte ved valget til Europa-Parlamentet.
The important factor is the gap between national and European voting habits: the EU mean gap in 2009 was 25 per cent, meaning that of every three voters in national elections, only two turned out for the European Parliament.
I Nederlandene var forholdet en til to.
In the Netherlands the ratio was two to one.
Jf. undersøgelse af Richard Rose og Gabriela Borz, Variability in European Parliament Turnout: political causes and implications , Studies in Public Policy nr. 466, Centre for the Study of Public policy, University of Aberdeen, 2010.
See the study by Richard Rose and Gabriela Borz, Variability in European Parliament Turnout: political causes and implications , Studies in Public Policy Number 466, Centre for the Study of Public policy, University of Aberdeen, 2010.
Kan en formel reform af valgproceduren rette op på problemet med valgdeltagelsen?
Can a formal reform of the electoral procedure rectify the turnout problem?
Vores kriterier for at tage hul på nye reformer bør fastlægges nøje.
Our criteria for initiating a new bout of reform should be carefully defined.
Vi søger ikke ensartethed for ensartethedens skyld.
We are not seeking uniformity for uniformity’s sake.
Vores tilgang bør være realistisk og tage hensyn til de problemer, der opleves på nationalt plan.
In catering for perceived problems at the national level, our approach should be realistic.
Af nødvendighed er der blevet anvendt overgangsordninger i årenes løb, og disse ordninger har bragt mange af de mål frem i lyset, som første gang blev formuleret af Unionens grundlæggere i 1950'erne.
Gradualism, perforce, has worked over the years to bring forth many of the objectives first articulated by the founding fathers of the Union in the 1950s.
Denne reform vil sandsynligvis ikke blive den sidste, for stærke parlamenter tilpasser sig hurtigt foranderlige samfundsmæssige og politiske omstændigheder.
This reform is unlikely to be the last: strong parliaments adapt readily to changing societal and political circumstances.
I EU's tilfælde er hastigheden og omfanget af den fremtidige udvidelse i høj grad en ukendt størrelse.
In the case of the EU, the pace and scale of future enlargement is a big unknown.
Uden at kende Unionens fremtidige størrelse og form ville det være dumdristigt i dag at forsøge at afgøre det postnationale parlamentariske demokratis endelige skæbne i Europa.
Without knowing the future size and shape of the Union, it would be foolhardy to try to settle today the final destiny of post-national parliamentary democracy in Europe.
Vi ved i det mindste tilstrækkeligt om de alternative scenarier for Europas fremtid til med sikkerhed at kunne sige, at et stærkt, vitalt og direkte valgt Parlament bør være - og vil være - centrum for dets styreform.
But we know at least enough about the alternative scenarios for Europe’s future for us to be certain that a strong, vital, directly elected Parliament should be ‑ and will be ‑ at the heart of its system of governance.
Der er vigtige udstående spørgsmål om protokollen vedrørende privilegier og immuniteter.
There is important unfinished business concerning the Protocol on Privileges and Immunities.
Dette instrument er næsten halvtreds år gammelt og stammer fra en tid, hvor medlemmer af Europa-Parlamentet også var medlemmer af deres nationale parlamenter, og da det uden tvivl var passende, at de nationale myndigheder var ansvarlige for at fastsætte, hvornår og hvordan medlemmer af Europa-Parlamentet burde være undtaget fra national lovgivning.
This instrument dates back almost fifty years to a time when Members of the European Parliament were also Members of their national parliaments, and when it was no doubt appropriate that national authorities were responsible for deciding when and how MEPs should be exempted from national law.
På tidspunktet for indgåelsen af aftalen om medlemmernes statut i 2005 fandt Parlamentet dog, at protokollen skulle moderniseres for at afspejle Parlamentets nuværende status som en uafhængig, fuldt ansvarlig og direkte valgt forsamling.
At the time of the agreement on the Members' Statute in 2005, however, Parliament took the view that the Protocol should be revamped to accord with the Parliament's contemporary status as an independent, directly elected and fully responsible assembly.
Der har været en række tilfælde af uoverensstemmelser mellem nationale ordninger og EU-ordninger for valgs prøvelse af medlemmerne og for besættelse af ledige mandater, hvilket har bragt reelle uoverensstemmelser i retsstillingen for MEP'er i deres 27 forskellige hjemstater frem i lyset.
There have been a number of instances of conflict between the national and EU regimes concerning the verification of the credentials of MEPs and for the filling of vacancies which have exposed real discrepancies over the legal position of MEPs in their 27 different home states.
Parlamentet burde nu være i stand til at gribe ind, når en medlemsstat træffer afgørelse om fortabelse af et medlems mandat, for så vidt som det strider mod akten eller EU-lovgivningen.
Parliament should now be enabled to take action against the withdrawal of a mandate of an MEP by a State where and in so far as national law is in conflict with the Act or the law of the European Union;
Som en integreret del af den forhandlede aftale om medlemmernes statut indvilgede Rådet i at gennemgå alle de konsekvenser, som statutten kan have som primær lovgivning.
As an integral part of the negotiated agreement on the Members' Statute, Council agreed to review any consequences the Statute might have in terms of primary law.
Parlamentet har anmodet om, at dens beslutning af juni 2003, hvori der blev foreslået nye bestemmelser om privilegier og immuniteter for medlemmerne af Europa-Parlamentet, skal bruges som grundlag for denne gennemgang.
Parliament has asked that its resolution of June 2003 which proposed new provisions on the privileges and immunities of MEPs should be used as a basis for that review.
Til dato har der ikke været noget fremskridt på dette område.
To date, there has been no progress on this matter.
Hvad der er behov for nu, efter Lissabon, er, at disse vigtige spørgsmål placeres på dagsordenen for et konvent, der skal have til opgave at overveje alle aspekter af en parlamentarisk reform.
What is needed now, after Lisbon, is for these important questions to be placed on the agenda of a Convention tasked to consider all aspects of parliamentary reform.
Kønsrelaterede og etniske skævheder
Gender and ethnic imbalance
Antallet af kvindelige medlemmer af Europa-Parlamentet er mere end fordoblet siden det første valg i 1979 og er nu på 35,5 % af det samlede antal medlemmer.
The number of women MEPs has more than doubled since the first elections in 1979, and now stands at 35.5 per cent of the total.
Også her er der tydelige forskelle mellem de forskellige lande.
Here again, there are marked variances among States.
I det Parlament, der blev valgt i 2009, har Finland og Sverige et flertal af kvindelige parlamentsmedlemmer; mindre end en tredjedel af medlemmerne fra Slovenien, Litauen, Irland, Italien, Polen, Tjekkiet og Luxembourg er kvinder; og Malta har ingen.
In the 2009 Parliament, Finland and Sweden have a majority of women MEPs; less than a third of MEPs from Slovenia, Lithuania, Ireland, Italy, Poland, the Czech Republic and Luxembourg are women; and Malta has none.
Vi foreslår ikke kvoter for at rette op på den manglende balance mellem kønnene.
We do not propose to impose quotas to redress the gender imbalance.
De politiske partier bør imidlertid opfordres til at sigte mod et mål med mindst 40 % kvinder i 2014, som anbefalet af Europarådets parlamentariske forsamling.
However, political parties should be urged to aim for a target of there being at least 40 per cent of women in 2014, as recommended by the Parliamentary Assembly of the Council of Europe.
Det skal bemærkes, at næsten alle stater har en bedre repræsentation af kvinder i Europa-Parlamentet end i de nationale parlamenter.
It should be noted that in almost all States, women’s representation is better in the European Parliament than it is in the national parliaments.
Med hensyn til etniske minoriteter er situationen meget værre.
The position with regard to ethnic minorities is much worse.
Der er meget få asiatiske eller afro-caribiske medlemmer af Europa-Parlamentet.
There are very few Asian or Afro-Caribbean MEPs.
Hvis EU-borgerskabet skal blive en realitet for indvandrere og deres efterkommere, skal de politiske partier sikre en anstændig blanding af etnicitet blandt deres topkandidater.
If EU citizenship is to be made a reality for immigrant communities and their descendants, the political parties must ensure a decent mix of ethnicity among their top candidates.
Det fremgår tydeligt af ovenstående gennemgang, at der fortsat er en lang række vigtige spørgsmål vedrørende valgproceduren, der, såfremt de gribes effektivt an, ville gøre valgene til Europa-Parlamentet mere ensartede i fremtiden, end de har været tidligere, og burde medføre fordele som samhørighed, legitimitet, effektivitet og pluralisme.
It is clear from this discussion that there remain a significant number of important questions of electoral procedure which, if addressed effectively, would make the elections to the Parliament more uniform in the future than they have been in the past and should bring benefits in terms of cohesion, legitimacy, efficiency and pluralism.
Ordføreren er glad for de impulser, han fik af deltagerne i workshoppen om borgerskab og valgprocedure den 25.-26. marts 2008 i Bruxelles.
The rapporteur is grateful for the stimulus provided by the participants in a workshop on Citizenship and Electoral Procedure , held in Brussels on 25-26 March 2008.
Der var ved den lejlighed skriftlige bidrag fra Betty de Hart, Dieter Gosewinkel, Sara Hagemann & Simon Hix, Eva Østergaard-Nielsen, Ken Ritchie og Jo Shaw.
Papers were contributed by Betty de Hart, Dieter Gosewinkel, Sara Hagemann & Simon Hix, Eva Østergaard-Nielsen, Ken Ritchie and Jo Shaw.
Disse dokumenter og et sammendrag af debatten er offentliggjort på:
These papers and a summary of the discussion can be found at:
Vi har allerede udtrykt den opfattelse, at et konvent om valgreform både er nødvendigt og ønskeligt for på en demokratisk og omfattende måde at kunne drøfte det komplekse sæt af indbyrdes forbundne spørgsmål om valgret, valgdeltagelse, sammensætning, privilegier og valgsystemer.
We have already signalled our view that a Convention on electoral reform is both necessary and desirable to consider in a democratic and comprehensive manner the complex set of interrelated issues of franchise, turnout, composition, privileges and voting system.
Om ikke andet vil det under alle omstændigheder være nyttigt at undersøge de forskellige nationale valgsystemer for at udligne de mere påfaldende forskelle og skævheder
It would be useful in any case ‑ and if nothing else ‑ to review the different national electoral systems in use with a view to ironing out the more obvious dissimilarities and anomalies.
Se bilag V. .
See Annex V.
Selv om et vigtigt formål med en valgreform er at fremme en øget valgdeltagelse, vil der være nogle forslag - f.eks. en nedsættelse af valgretsalderen - der ikke kan være befordrende for at nå dette mål, men som alligevel har en værdi i sig selv.
While it must be a major objective of electoral reform to encourage increased turnout, there will be some proposals ‑ for example, reducing the voting age ‑ which may not be conducive to achieving that goal but which, nevertheless, have some intrinsic merit.
Det afgørende mål er at styrke den europæiske dimension i disse valg, således at den offentlige mening og medierne engagerer sig i at træffe politiske valg om fremtiden for Den Europæiske Union.
The critical goal is to enhance the European dimension to these elections so that public opinion and the media engage in making political choices about the future of the European Union.
I den forbindelse spiller de europæiske politiske partier en afgørende rolle.
Here the role of the European political parties will be critical.
Uden levedygtige politiske partier på føderalt niveau mangler demokratiet en bærende kraft.
Without viable political parties at the federal level, an essential sinew of democracy is missing.
Derfor foreslås det, at der ud over de 751 medlemmer af Europa-Parlamentet, valgt på sædvanlig måde fra nationale og regionale valgkredse, tilføjes yderligere 25 medlemmer til det næste Parlament i 2014, der vælges i en samlet fælles EU-valgkreds.
That is why it is proposed that, in addition to the 751 MEPs elected in the traditional way from national and regional constituencies, a supplement of 25 MEPs is added to the next Parliament in 2014 to be elected from a single, pan-EU constituency.
Det er de europæiske politiske partier, der skulle være ansvarlige for at udvælge kandidaterne, udfærdige listerne over kandidater og konkurrere med hinanden om stemmer.
It is the European political parties which would be responsible for selecting the candidates, ordering their list, and competing with each other for votes.
En sådan fornyelse vil ændre valget til Europa-Parlamentet og øge Parlamentets repræsentative karakter- hvilket afspejler ændringer i henhold til Lissabontraktaten, der fastsætter, at medlemmerne nu er "repræsentanter for Unionens borgere" snarere end "repræsentanter for de i Fællesskabet sammensluttede stater".
Such an innovation would transform the elections to the European Parliament and increase its representative capability – reflecting the Lisbon treaty change that lays down that MEPs are now to be ‘representatives of the Union’s citizens’ rather than ‘representatives of the peoples of the States’.
Henholdsvis artikel 14, stk. 2, og artikel 189 i EF-traktaten.
Article 14(2) TEU and Article 189 TEC, respectively.
Det vil selvfølgeligt være frivilligt at stemme på kandidater på en fælles EU-liste, idet den enkelte vælger tilbydes endnu en stemmeseddel ved valgstedet.
Voting for the EU-wide list will, of course, be optional, with a second ballot paper being offered to each voter in the polling stations.
Man kan måske forvente, at interessen for denne mulighed vil vokse med tiden, efterhånden som vælgerne vænner sig til den nye politiske dimension, og de politiske partier bliver bedre til at føre valgkamp på EU-plan.
One might expect the take-up of this option to grow over time as the electorate became accustomed to the new dimension to politics and the political parties became skilled at campaigning on an EU-wide basis.
Hvis vi skal øge den tværnationale karakter af Europa-Parlamentet, vil det være vigtigt samtidig at undgå fremmedgørelse af vælgerne ved kun at fremhæve Unionens størrelse og det, som bliver opfattet som afstanden mellem "Bruxelles" og den enkelte borger.
If we are to enhance the transnational character of the European Parliament, it would be important at the same time to avoid the alienation of voters by only accentuating the large size of the Union and the perceived distance of ‘Brussels’ from the individual citizen.
Eurobarometer og andre meningsmålinger viser gang på gang, at vælgerne næppe er velinformerede om EU's styreform.
As persistent Eurobarometer and other opinion polls suggest, the electorate is scarcely well informed about the EU’s system of governance.
Vælgerne er tilbøjelige til at identificere sig bedst med mindre valgkredse.
Voters tend to identify best with smaller electoral districts.
De reagerer også positivt på at kunne træffe et valg mellem på den ene side blot at stemme samlet på forud fastlagte partilister, og på den anden side at kunne angive en præference for en enkelt kandidat på en partiliste.
They also respond positively to being able to exercise a choice between voting merely en bloc for a preordained party list, on the one hand, and, on the other, being able to indicate a preference for an individual candidate from the party list.
Der kan træffes foranstaltninger, der behandler begge disse spørgsmål.
Action can be taken to address both of those issues.
Derfor foreslås der i denne betænkning for det første en obligatorisk oprettelse af regionale territoriale valgkredse inden for større stater, og for det andet en obligatorisk anvendelse af præferencelistevalg på grundlag af et system med "halvåbne" lister.
That is why the Report proposes, first, the mandatory creation of regional, territorial constituencies within the larger States and, second, the compulsory use of the preferential semi-open list system.
Disse er de vigtigste forslag i betænkningen.
These are the key proposals in the Report.
De er udformet med henblik på at udvide Europa-Parlamentets demokratiske legitimitet ved at styrke idéen om unionsborgerskabet.
They are designed to broaden the democratic legitimacy of the European Parliament by strengthening the idea of European citizenship.
De vil give de europæiske politiske partier en eksistensberettigelse, som de ikke har i dag.
They will give the European political parties a raison d'être that they do not have at the moment.
De vil være et nyttigt supplement til de reformer, der allerede er indført ved Lissabontraktaten med hensyn til repræsentativt og deltagerbaseret demokrati.
They will usefully complement the reforms introduced already by the Lisbon treaty with respect to representative and participatory democracy.
Sammenfattende omfatter forslagene i denne betænkning reformer med henblik på:
In summary, therefore, the proposals raised in this Report include reforms to:
Oprettelse af en tværnational valgkreds for yderligere 25 medlemmer af Europa-Parlamentet, der skal vælges ved afgivelse af endnu en stemme i henhold til et kønsafbalanceret præferencelistevalg.
Create a transnational constituency for 25 additional MEPs to be elected by a second vote according to a preferential list system, gender-balanced;
Obligatorisk oprettelse af territoriale valgkredse på regional basis i de mere folkerige stater.
Make mandatory the establishment of territorial constituencies on a regional basis in the more populous States;
Krav om præferencelistevalg på grundlag af et system med "halvåbne" lister (hvor der stemmes på individuelle kandidater på en partiliste, således at det er muligt at bryde den af partiet fastlagte rækkefølge på listen).
Insist on preferential voting by the semi-open list system (whereby electors can vote for individual candidates within a party list in order to overturn the ordering of the party list);
Indførelse af en regelmæssig efterprøvelse af fordelingen af de 750 pladser under hver valgperiode i rette tid inden det næste valg i overensstemmelse med princippet om degressiv proportionalitet og måske i overensstemmelse med den endnu ikke aftalte matematiske formel.
Introduce a regular review of the distribution of the 751 seats during each Parliamentary mandate in time for the next elections which respects the principle of degressive proportionality and, maybe, accords with a yet-to-be-agreed mathematical formula;
Tiltag med henblik på at gøre det lettere for EU-borgere, der bor i en anden stat end deres egen, at lade sig opstille som kandidater og stemme.
Facilitate arrangements for EU citizens living in a state other than their own to stand as candidates and vote;
Oprettelse af en EU-valgmyndighed, der skal forvalte og overvåge valget af kandidater på den tværnationale liste samt behandle klager.
Create an EU electoral authority to manage and oversee the transnational list election, and to hear appeals;
Begrænsning af tidsplanen for valghandlingen til weekenden for både at skabe større dramatik omkring valget og formindske uregelmæssigheder i forbindelse med for tidlig offentliggørelse af resultaterne (kræver ændring i Irland, Nederlandene og Storbritannien).
Reduce the polling timetable to the weekend in order both to dramatise the vote and to reduce the malpractice of premature disclosure of results (requiring change in Ireland, the Netherlands and the UK);
Fremrykning af valgdagen fra juni til maj med henblik på at fremskynde valget af den nye Kommission.
Shift the elections from June to May in order to expedite the election of the new Commission;
Forslag om en ensartet minimumsalder for valgret og valgbarhed.
Propose uniform minimum ages for electors and for candidates;
Oprettelse af en overnational ordning for privilegier og immuniteter for medlemmerne af Europa-Parlamentet.
Establish a supranational regime for the privileges and immunities of MEPs;
Undersøgelse af muligheden for at udvide brugen af elektroniske afstemninger i bestræbelserne på at mobilisere vælgerne og gøre det lettere at stemme.
Explore an extension of e-polling in an effort to mobilise voters and facilitate voting.
Denne foreslåede reformpakke kræver nye instrumenter i EU-primærretten i henhold til forskellige procedurer.
The package of reforms proposed here requires a number of instruments of EU primary law to be made according to different procedures.
a) Indførelsen af en fælles EU-liste for yderligere 25 medlemmer af Europa-Parlamentet kræver en ændring af artikel 14, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union i henhold til den almindelige revisionsprocedure, dvs. et konvent efterfulgt af en regeringskonference og ratifikation af alle staterne.
(a) The introduction of an EU-wide list for 25 additional MEPs requires a change to Article 14(2) TEU via the procedures laid down for the ordinary revision of the treaty, namely a Convention followed by an IGC, with ratification by all the states.
Artikel 48, stk. 2-4, I TEU.
Article 48(2), (3) and (4) TEU.
b) Revisionen af protokollen om privilegier og immuniteter kræver den samme procedure.
(b) Revision of the Protocol on Privileges and Immunities necessitates the same procedure.
c) Omfordelingen af de 751 pladser i god tid inden næste valg kræver en enstemmig afgørelse fra Det Europæiske Råd efter et forslag fra Parlamentet og med dettes godkendelse.
(c) The redistribution of the 751 seats in time for the next elections requires a unanimous decision of the European Council on a proposal and with the consent of the Parliament.
(d) Andre elementer vedrørende valgproceduren kræver vedtagelse af en særlig lov i Rådet med enstemmighed efter forslag fra og med godkendelse af Europa-Parlamentet, der udtaler sig med et flertal af sine medlemmer, efterfulgt af godkendelse af alle de nationale parlamenter.
(d) Other elements concerning the electoral procedure require a special law of the Council, acting unanimously, on a proposal and with the consent of Parliament, acting by an absolute majority of its Members, followed by the endorsement by all national parliaments.
Artikel 223, stk. 1, i TEUF.
Article 223(1) TFEU.
Denne særlige lovgivningsprocedure kan tage form af en ændring af akten fra 1976, således som det er foreslået i denne betænkning.
That special legislative procedure may take the form of an amendment to the 1976 Act, as is proposed in this Report.
Alternativt kan det imidlertid af gennemsigtighedsgrunde forekomme mere hensigtsmæssigt at vedtage en ny protokol til traktaterne om valgproceduren, som ville erstatte tidligere lovgivning og samle alle de forskellige primærretlige elementer, der drøftes i det foreliggende dokument.
Alternatively, it may, however, be thought more suitable for reasons of transparency to introduce a new protocol to the Treaties on the electoral procedure which would replace the original legislation and incorporate all the different elements of primary law discussed here.
Når de foreslåede grundlæggende reformer er gennemført, vil der til sin tid være behov for gennemførelsesbestemmelser, f.eks. med henblik på oprettelse af den nye EU-valgmyndighed.
Once the basic reforms proposed here are carried, implementing legislation will be required in due course, for example, to establish the new EU electoral authority.
Disse reformer vil få budgetmæssige følger i både EU og de enkelte medlemsstater.
There will be budgetary consequences both for the EU and States as a result of these reforms.