natgillin/translations-raw huggingface dataset:
4. hilser det velkomment, at medlemsstaterne og Kommissionen som led i ministerkonferencen om beskyttelse af skovene i Europa (MCPFE) har ført en dynamisk dialog og udviklet en fælles vision om bæredygtig skovforvaltning, og opfordrer til, at denne bliver tilgodeset mere i den politiske beslutningsproces;
Welcomes the fact that, thanks to a dynamic dialogue within the framework of the Ministerial Conference on the Protection of Forests in Europe (MCPFE), the Member States and the Commission have arrived at a common vision of sustainable forest management, and proposes that this should be taken into account more fully in the political decision-making process;
7. understreger, at EU i miljøpolitikken på internationalt plan og på EU-plan bør følge en koordineret og sammenhængende model, hvor man tager højde for og respekterer skovenes multifunktionelle rolle; i denne forbindelse bør der sikres omfattende inddragelse af de berørte og en åben informationspolitik;
Stresses that the European Union should take a coordinated and congruent approach in international and Community environmental policy, in which the multifunctional role of forests is taken into account and respected; in this connection those concerned should be fully involved and an open information policy should be followed;
10. foreslår at styrke Den Stående Skovbrugskomité ved at udvide og konkretisere dens kompetencer, for eksempel i forbindelse med udarbejdelse og evaluering af handlingsplanerne og evaluering af de nationale skovbrugsprogrammer;
Proposes that the Standing Forestry Committee be strengthened by extending its remit and giving it a practical dimension, for instance in the context of the establishment and evaluation of the action plans and the evaluation of the national forestry programmes;
14. understreger, at EU’s handlingsplan for bæredygtig skovforvaltning bør spille en større rolle med hensyn til skovenes multifunktionalitet, beskyttelse af jord, vand og luft samt biodiversitet og typiske skovlandskaber;
Stresses that the EU action plan for sustainable forest management, in the sense of the multifunctional role of forests, must pay more attention to protecting the soil, water and air and also biodiversity and typical forest landscapes;
24. opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaternes anstrengelser for at mobilisere træressourcerne i skovene samt for at overvinde de mindre skovvirksomheders strukturelle ulemper ved udnyttelsen og markedsføringen af deres skovprodukter for varigt at sikre Fællesskabets selvforsyning med træ og træprodukter; i denne forbindelse bør man især fjerne visse hindringer for anvendelse af træ og udarbejde bestemmelser og standarder i forbindelse med forsknings- og udviklingsaktiviteter med fokus på innovative træanvendelsesformål samt foranstaltninger til at højne kvalifikationsprofilen; peger på de hidtil kun delvist udnyttede indtægtskilder fra ikke-træprodukter fra skoven såsom kork, svampe og bær eller udbydelse af tjenesteydelser som naturturisme og jagt, idet jagt i henhold til artikel 33, led 4, 5, 7, 9, 10 og 11 i forordning (EF) nr. 1257/1999 spiller en ikke uvæsentlig rolle i nogle medlemsstater i forbindelse med indkomstdiversificeringen;
Calls on the Commission to support the Member States' efforts to mobilise wood resources in forests and to overcome the structural disadvantages of smaller forestry undertakings in relation to the utilisation and marketing of their forestry products, in order to ensure the Community's long-term self-supply with regard to wood and wood products; considers, in particular, that certain obstacles to the use of wood should be removed and consideration should be given to the rules and standards governing research and development in relation to innovative uses of wood and measures to boost the skills profile; emphasises the sources of income, only partly used hitherto, offered by non-wood forest products such as cork, mushrooms and berries and the provision of services such as nature tourism and hunting, whereby game management plays a role which should not be neglected in the context of income diversification in some of the Member States within the meaning of Article 33, indents 4, 5, 7, 9, 10 and 11 of Regulation (EC) No 1257/1999;
28. mener, at tildeling af støtte, særligt til fremme af miljøbevarende foranstaltninger og landdistrikter, ikke må gøres afhængig af ejendomsformen til de pågældende skove, og at alle skove bør være underlagt samme regler;
Considers that the provision of support, particularly to promote environmental conservation measures and rural areas, should not be made dependent on the form of ownership of the forests concerned, and that all forests should be treated equally;
16. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission.
Den 10. marts 2005 forelagde Kommissionen en meddelelse for Rådet og Europa-Parlamentet vedrørende gennemførelsen af EU's skovbrugsstrategi i perioden 1999-2004.
On 10 March 2005 the Commission submitted to the Council and the European Parliament a communication on the implementation of the EU Forestry Strategy between 1999 and 2004, which it did in response to the Council's request
Hermed imødekom Kommissionen Rådets anmodning af 15. december 1998
Council Resolution of 15 December 1998, OJ C 56, 26.2.1999, p.
Rådets resolution af 15.12.1998 nr. 1999/C56/01, EFT af 26.2.1999. .
1. of 15 December 1998.
I resolutionen foreslår Kommissionen, at der udarbejdes en EU-handlingsplan for bæredygtig skovbrugsforvaltning.
In the communication the Commission proposes drawing up an EU Action Plan for Sustainable Forest Management.
Europa-Parlamentet vil med den foreliggende INI-betænkning støtte en videreførelse og en uddybning af den proces, der blev påbegyndt af Parlamentet i 1997.
By means of this own-initiative report, the European Parliament seeks to support a continuation and intensification of the process whose initiation it prompted in 1997.
Siden årtusindskiftet har EU sat sig nogle ambitiøse mål.
Since the turn of the millennium, the European Union has adopted ambitious goals.
Med topmøderne i Göteborg og Lissabon har Fællesskabet lagt stor vægt på at skabe sin egen målestok for udviklingen af Fællesskabets økonomier.
At the Göteborg and Lisbon summits, the Community set the bar for the development of its economies very high.
Hvordan kan Europas skove, menneskene, der er knyttet til skovene, og den skovbaserede industri bidrage til konkurrenceevne, et dynamisk videnbaseret samfund og bæredygtig udvikling?
What contribution can Europe's forests, the people whose lives or livelihoods are bound up with them, and the forest-based industry make to competitiveness, a dynamic knowledge-based society and sustainable development?
Giver det nogen mening, at Kommissionen bekendtgør endnu en strategi og opstiller endnu en handlingsplan?
What point is there in the Commission's launching yet another strategy and drawing up yet another action plan?
Og dét endda på et politikområde, hvor Kommissionen ifølge traktaterne ikke har noget at gøre.
Moreover, what point is there in doing this in a field of policy in which the Treaties do not confer any powers on the Commission?
Der eksisterer ikke og har aldrig eksisteret en fælles europæisk skovbrugspolitik.
There has never been a common European forestry policy.
Ganske vist findes der ud over konkrete foranstaltninger til beskyttelse af skovene en bred vifte af tiltag på skovbrugsområdet, dvs. tiltag, der i årtiernes løb blev konciperet inden for Unionens forskellige fællesskabspolitikker og vedrører skovene og skovenes ejere.
However, besides specific measures to protect forests, there are numerous measures which are relevant to forests, i.e. which have been devised as part of a wide range of different EU policies over the decades and which have an impact on forests and their owners.
Men en fælles skovbrugspolitik efter den fælles landbrugspolitiks forbillede eksisterer ikke og skal ikke eksistere.
There is no common forestry policy comparable to the common agricultural policy, nor is there ever intended to be.
Hvad er hensigten med en EU-skovbrugspolitik, og hvad er hensigten med en EU-handlingsplan for bæredygtig skovforvaltning?
So what purpose is served by an EU Forestry Strategy or an EU Action Plan for Sustainable Forest Management?
For at besvare disse berettigede spørgsmål vil der i det følgende blive gjort kortfattet rede for skovbrugssektorens territoriale, miljømæssige, økonomiske og beskæftigelsespolitiske betydning.
In order to answer these justified questions, the regional, ecological, economic and employment-policy significance of the forest-based sector will be briefly outlined below.
Politiske initiativer, især i EU, kan ofte kun forstås ud fra deres historiske kontekst.
In many cases, political initiatives - particularly in the European Union - can only be understood in the light of their historical context.
I andet afsnit forsøges de vigtigste etaper af EU's skovbrugspolitik skitseret i overensstemmelse hermed.
With this in mind, the second section will try to give an account of the principal stages in the development of forestry policy in the European Union.
I tredje afsnit præsenteres en mulig opdeling af faktorer, sådan som de følger af EU's skovbrugsstrategi, som danner grundlag for nærværende betænkning.
The third section will propose a possible classification of elements from the EU Forestry Strategy; this classification also provides the structure for the resolution in this report.
Betydningen af EU's skovbrugssektor
The significance of forestry in the EU
Til forskel fra mange tropiske områder af verden vokser skovarealet i Europa hvert år med 450.000 ha.
Unlike what is happening in many tropical regions of the world, Europe's forests are actually expanding, by 450 000 ha per annum.
Skovene i EU er præget af stor miljømæssig mangfoldighed.
The European Union's forests are ecologically very diverse.
Skovbrugssektoren yder et betydeligt bidrag til beskyttelse af biodiversiteten i Europa.
Forestry makes a substantial contribution to the protection of biodiversity in Europe.
Deres skovbedrifter har en gennemsnitlig størrelse på 15 ha, dog har de fleste private skove et areal på under 3 ha.
On average, each of them has 13 hectares, but in fact most privately owned woods are smaller than 3 hectares.
Andelen af statsejet skov steg betragteligt med den seneste udvidelse af EU.
As a result of the latest enlargement of the EU, a significantly larger proportion of the total area of woodland is now state-owned.
Den samlede udnyttelseskæde skov-træ-papir (den skovbrugsbaserede sektor) beskæftiger ca. 2,5 millioner mennesker, hvilket svarer til 4,3 % af de beskæftigede i den primære sektor og 3,7 % i den sekundære sektor.
The whole forest/wood/paper production chain (the forest-based sector) employs around 3.5 million people - 4.3% of all employees in the primary sector and 3.7% of those in the secondary sector.
Således ydes der fra skovbrugssektoren et væsentligt bidrag til det sociale sammenhold og til forbedring af livskvaliteten især i landområderne.
It thus makes a vital contribution to social cohesion and improving the quality of life, particularly in rural areas.
Efter oprettelsen af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (EØF) i 1957 blev det diskuteret intensivt, om der var mulighed for at optage træ i den såkaldte bilag II-liste til EØF-traktaten.
After the foundation of the European Economic Community (EEC) in 1957, the possible inclusion of wood in the so-called 'Annex II list' appended to the EEC Treaty was very intensively debated.
Skovbrugssektorens store forbehold - dengang som i dag - over for indgreb fra den offentlige sektors side har ikke ført til optagelse af træ som et markedsordningsprodukt.
Then as now, forestry operators had strong reservations about public intervention, as a result of which wood was not included as a product subject to common organisation of the market.
Hidtil har der ikke eksisteret noget grundlæggende retsgrundlag for en fælles skovbrugspolitik.
To this day, there is no original legal basis for a common forestry policy.
Samtlige foranstaltninger, som EU har gennemført i skovbrugssektoren siden 1958, er derfor baseret på et landbrugspolitisk, miljøpolitisk, regionalpolitisk eller handelspolitisk retsgrundlag.
All measures which have been implemented by the EU in the European forestry sector since 1958 have therefore taken their legal basis from the fields of agricultural, environmental, regional or trade policy.
Den europæiske skovbrugspolitiks etaper
The stages of European policy on forests
En usystematisk begyndelse (1964-1985)
Unsystematic beginnings (1964-1985)
I perioden 1964-1978 iværksatte Fællesskabet en række tiltag for at udvikle skovbrugssektoren.
In the period from 1964 to 1978, the Community adopted a series of measures to develop forestry.
I sin meddelelse om koordinering af medlemsstaternes skovbrugspolitik fra 1964 foreslår Kommissionen, at der udarbejdes en fælles skovbrugspolitik.
The Commission communication of 1964 on the coordination of countries' forestry policy proposed that a common forestry policy should be formulated.
I dette dokument formulerer Kommissionen for første gang forskellen mellem fælles og koordineret skovbrugspolitik.
It was there that the Commission first drew a distinction between a common and a coordinated forestry policy.
I 1974 stillede Europa-Kommissionen et forslag til et direktiv om skovdrift, som omfattede oprettelse af en stående skovbrugskomité.
In 1974 the Commission made proposals for a 'directive on forestry', which provided for the setting-up of a standing forestry committee.
Kommissionen opnåede ikke flertal for forslaget i Ministerrådet.
The Commission's ideas did not gain the support of a majority within the Council.
Et yderligere beslutningsforslag vedrørende mål og retningslinjer for Fællesskabets politik for skovbrugssektoren blev ligeledes forkastet.
A motion for a resolution on the objectives of and guidelines for Community policy on the timber sector, of 1983, was likewise rejected.
Kommissionens lovgivningsmæssige aktiviteter inden for skovbrugsområdet var i denne periode begrænset til f.eks. tiltag til harmonisering af statsinterne retsforskrifter (1966), forsøg på normering af råtræ (1971) eller forbedring af plantebeskyttelse (1977).
During this period the Commission's legislative work in the field of forestry was confined, for example, to measures to harmonise domestic legislation (1966), an attempt to standardise unfinished wood (1971) or increased plant protection (1977).
Kommissionen fremsatte mål og principper for den europæiske skovbrugspolitik og begrænsede i første omgang sine forslag for tilsvarende aktiviteter inden for Fællesskabet til at vedrøre koordinering.
The Commission set out the aims and principles of European forestry policy, initially restricting its proposals for Community measures in this field to coordination.
Som konkret tiltag blev forordningen om beskyttelse af skoven mod luftforurening vedtaget.
As a specific measure, the Regulation on the protection of forests against atmospheric pollution was adopted.
Endnu et tydeligt skridt imod et stærkere engagement i Fællesskabet vedrørende skovbrugspolitikken var handlingsprogrammet, der blev vedtaget af Rådet i 1989.
A further unambiguous step towards greater Community involvement in forestry policy was the adoption by the Council in 1989 of an action programme for forestry.
De fleste elementer havde tilknytning til landbruget, men programmet indeholdt også andre tiltag, der kun vedrørte skovbrugsområdet.
Most of the elements were in some way linked to agriculture, but certain measures relating purely to forestry were also included.
Som de vigtigste komponenter i programmet kan nævnes: oprettelse af Den Stående Skovbrugskomité, fremme af skovrejsningen på landbrugsjorder, korkprogrammet, programmet til beskyttelse af skovene mod luftforurening samt det europæiske informations- og kommunikationssystem på skovbrugsområdet.
The principal components of the programme were: the setting-up of a Standing Forestry Committee, promotion of afforestation of agricultural land, the cork programme, the programme to protect forests against air pollution and the European Forestry Information and Communication System.
Dette første handlingsprogram for skovene blev i 1992 suppleret af en forordning til beskyttelse af skovene mod brande og i 1994 af forordningen om skovenes genressourcer.
This first action programme for forests was supplemented in 1992 by a Regulation on the protection of forests against fire and in 1994 by the Regulation on the genetic resources of forests.
Andre afgørelser, som var truffet som led i reformen af den fælles landbrugspolitik, skulle støtte landbrugsbedrifternes skovaktiviteter.
Other decisions, adopted as support measures for the CAP reform (1992), have the aim of supporting forestry as part of farming.
Udformning af EU's skovbrugsstrategi (1992-1998)
Inception of the EU Forestry Strategy (1992-1998)
Det var Europa-Parlamentet, der afstedkom en udvidelse og omlægning af de skovbrugspolitiske aktiviteter.
Ultimately, it was the European Parliament which set the ball rolling towards an intensification of forestry measures and a new direction for them.
I 1992 offentliggjorde Parlamentet en håndbog om en fælles skovbrugspolitik og foranledigede, at en omfattende undersøgelse vedrørende skovbrugssektoren i Europa og hele verden blev udarbejdet under titlen Eurofor.
In 1992 it published a handbook on the common forestry policy and in 1993 it commissioned a thorough study of the forestry sector in Europe and worldwide ('Eurofor').
I den første INI-betænkning i Europa-Parlamentets historie opfordrer ordføreren Thomas i 1997 til at styrke EU's skovbrugspolitik strategisk.
In the first own-initiative report in the history of the European Parliament, rapporteur Thomas called in 1997 for a strategic strengthening of the European Union's forestry policy.
Kommissionens efterfølgende forelagte meddelelse
The Commission communication
Meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om en skovbrugsstrategi for Den Europæiske Union, KOM(1998)0649 af 18.11.1998. og Rådets resolution
Communication to the Council and the European Parliament on a forestry strategy for the European Union, COM(1998)0649 , 18 November 1998. submitted in response to this and the Council resolution
Gennemførelse af EU's skovbrugsstrategi (1999-2005)
Implementation of the EU Forestry Strategy (1999-2005)
Kommissionens meddelelse af 10. marts 2005 afspejler de processer og erfaringer, der fulgte af denne første gennemførelsesfase af skovbrugsstrategien for EU.
The Commission communication of 10 March 2005 reflects the processes and experiences of the first stage of implementation of this EU Forestry Strategy.
En afsluttende vurdering af strategiens succes er i første omgang vanskelig.
It is difficult to give a definitive assessment of the success of the strategy at this point.
Det er naturligt, at strategiers effekt er vanskelig at dokumentere, hvis der ikke er formuleret konkrete mål med en tilsvarende række af tiltag.
It is in the nature of strategies that they are difficult to evaluate without a specific formulation of objectives and corresponding sets of measures.
Endnu vigtigere er Kommissionens forslag om i en struktureret dialog med medlemsstaterne og de berørte parter at nå frem til en sammenhængende tilgang.
All the greater, therefore, is the importance attached to the Commission's proposal to organise a structured dialogue with the Member States and the parties concerned in order to adopt a coherent approach.
Strategielementerne i en EU-handlingsplan for bæredygtig skovforvaltning
Strategy elements of an EU Action Plan for Sustainable Forest Management
Den 10. maj 2005 opfordrede Rådet (landbrug) Kommissionen til at indgå i et tæt samarbejde om udarbejdelse af en EU-handlingsplan for bæredygtig skovforvaltning og forelæggelse heraf for Rådet senest i midten af 2006.
On 30 May 2005 the Agriculture Council asked the Commission to draw up in close cooperation an EU Action Plan for Sustainable Forest Management and submit it to the Council by mid-2006.
Både den generelle omlægning af Fællesskabets politikker i de beslutninger, der blev vedtaget i Lissabon i 2000 og i Göteborg i 2001, og reformerne af Fællesskabets politikker på skovbrugsområdet (6. miljøhandlingsprogram og reformerne af den fælles landbrugspolitik), og ikke mindst udvidelsen af EU, lægger op til en sammenhængende og målrettet fremgangsmåde i realiseringen af EU's skovbrugspolitik.
Both the general review of Community policies decided upon at Lisbon in 2000 and Göteborg in 2001 and reforms of forest-relevant Community policies (the 6th Environment Action Programme and CAP reform) and - not the least important point - the enlargement of the EU make it desirable to adopt a coherent and goal-directed approach to implementing the EU Forestry Strategy.
Derfor støtter ordføreren Kommissionens forslag om at udarbejde en EU-handlingsplan for bæredygtig skovforvaltning.
The rapporteur therefore supports the Commission's proposal to draft an EU Action Plan on Sustainable Forest Management.
For at støtte den løbende arbejdsproces opfordrer Europa-Parlamentet hermed til, at nedenstående opdeling følges:
In order to support the work already under way, the European Parliament therefore hereby presents its suggestions, classified as follows:
Strategielement 5: Beskyttelse af Europas skove
Strategy element 5: Protecting Europe's forests
Strategielement 8: Fremme af skovbrugssektorens konkurrenceevne, beskæftigelse og indkomst
Strategy element 8: Promoting competitiveness, employment and income in the forest-based sector
Hvordan kan skovbrugssektoren bidrage til det, der blev vedtaget på topmøderne i Lissabon og Göteborg?
What contribution can the forestry sector make to the attainment of the Lisbon and Göteborg objectives?
Skovbrugssektoren har et betydeligt potentiale, på nuværende tidspunkt udnyttes kun ca. 60 % af de europæiske skoves årlige skovtilvækst.
Forestry has considerable potential: at present, only around 60% of the annual growth of Europe's forests is exploited.
Europas træindustri har succes i den globale konkurrence, og udnyttelseskæden skov-træ-papir er et vigtigt grundelement i beskæftigelsen i landbrugsområderne.
Europe's timber industry is globally competitive, and the forest/wood/paper production chain is an important source of employment in rural areas.
Hvis de parter, der deltager i den videre konkretisering og gennemførelse af en skovbrugsstrategi for EU, holder sig for øje, at tiltag kun bør udføres på fællesskabsplan, hvis de også bringer en synlig merværdi med sig, er der gode chancer for, at alle deltagende parter vil opleve fremskridt.
If those involved in the further development and implementation of the EU Forestry Strategy and the EU Forest Action Plan constantly bear in mind that a measure ought to be implemented at Community level only if this will have a clear-cut advantage, the prospects are favourable for progress for all concerned.
Frygten for, at Unionen fører en skovbrugspolitik, der savner støtte og et tilsvarende retsgrundlag, synes ubegrundet.
The fear that the EU may pursue a forestry policy without having been given a remit to do so and without an appropriate legal basis seems unfounded.
Efter ordførerens opfattelse betyder de beskrevne foranstaltningers åbne, dynamiske struktur snarere, at alle deltagere får mulighed for at være med til at forme Europas politik.
In view of the open, dynamic structure of the measures described, the rapporteur considers that on the contrary the focus should be on the opportunity for all concerned to help determine European policy.
Skovbrugssektoren kan i højeste grad yde et bidrag til Lissabon- og Göteborg-strategierne.
The forest-based sector can certainly make a contribution to the attainment of the Lisbon and Göteborg objectives.