natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Stats- og regeringslederne mente derfor, at det var "hensigtsmæssigt" at indføre bestemmelser for specifikke medlemsstater.
The Heads of State and Governments considered it therefore "appropriate" to introduce provisions covering specific Member States.
Derfor fastsætter Kommissionen i sit aktuelle forslag momsbidragssatsen til 0,30 % af medlemsstaternes reducerede momsgrundlag.
In consequence, in its current proposal, the Commission fixes the rate of call of VAT at 0.30 % of Member States' capped VAT bases.
For at reducere budgetbyrden indrømmes nogle medlemsstater imidlertid reducerede momsbidragssatser på mellem 0,225 % og 0,10 % i perioden 2007-2013.
However, to reduce their budgetary burden, some Member States, shall benefit, between 2007-2013, from reduced rates of call of VAT fixed at between 0.225% and 0.10%.
Samtidig foreslår Kommissionen, at der anvendes en ensartet BNI-indkrævningssats.
At the same time, the Commission proposes the application of a uniform GNI rate of call.
I perioden 2007-2013 vil to lande drage fordel af en bruttoreduktion af deres årlige BNI-bidrag på i alt 755 mio. EUR.
However, for the period of 2007 - 2013, two countries will benefit from gross reductions in their annual GNI contributions of EUR 755 million, all in all.
Disse bruttoreduktioner finansieres af alle medlemsstater, dvs. inklusive de to lande selv.
These gross reductions will be financed by all Member States, including the two beneficiaries themselves.
Med dette forslag kodificeres denne undtagelse.
The current proposal codifies this exemption.
I princippet bevares UK-korrektionen, den "britiske rabat", fuldt ud med undtagelse af udgifter i de nye medlemsstater (som vil blive udelukket fra de samlede fordelte udgifter med henblik på beregning af UK-korrektionen).
The proposal, in principle, also leaves the UK correction, the "British rebate", intact except for expenditure in the new Member States (which will be excluded from total allocated expenditure for the purpose of calculating the UK correction).
Markedsudgifterne under den fælles landbrugspolitik i de nye medlemsstater udelukkes imidlertid fra denne undtagelse, dvs. at de er en del af de samlede fordelte udgifter, der anvendes til beregning af UK-korrektionen.
However, CAP market expenditure in the new Member States shall be excluded from this exception, i.e. be part of the total allocated expenditure that is used for calculating the UK rebate.
Som det klart fremgår af ovenstående, gør disse bestemmelser i Kommissionens aktuelle forslag ikke finansieringen af EU's budget mere gennemsigtig, snarere mindre, således at det er vanskeligt at vurdere overholdelsen af princippet om ligebehandling.
As is clear from the above, these provisions of the current Commission proposal make the financing of the European Union's budget certainly not more, but less, transparent, so that the adherence to the principle of equity cannot be judged easily.
Kravene til et nyt system, som blev vedtaget af Europa-Parlamentet i dets holdning om det sidste forslag om egne indtægter fra 1999, er i hvert fald ikke blevet opfyldt.
The requirements for a new system as adopted by the European Parliament in its position on the last own resources proposal of 1999 are certainly not met.
På det tidspunkt havde Parlamentet i sin beslutning krævet en ordning for egne indtægter, som var:
At that time, in its resolution, Parliament had asked for an own resources system that should be
· enkel og letforståelig for borgerne,
· simple and readily understood by the public,
· baseret på kriterier, som bedst udtrykte evnen til at bidrage, samtidig med at man undgik kompensationsordninger på indtægtssiden,
· based on criteria that best expressed the ability to contribute while, at the same time, avoiding recourse to compensation mechanisms for purposes of revenue,
· uafhængig af overførsler fra medlemsstaterne, og
· independent of transfers from Member States and
· som afskaffer de aspekter af det eksisterende system, som skaber forvirring pga. de undtagelser, der gælder for de nationale bidrag.
· that should do away with those features of the existing system which generate confusion because of the exemptions applicable to national contributions.
Den nye afgørelse om egne indtægter, som Kommissionen foreslår, opfylder overhovedet ikke disse kriterier.
The new own resources decision proposed by the Commission does anything but meet these criteria.
Tværtimod er det endnu et skridt i en række afgørelser om egne indtægter, som med hver enkelt reform har ført Det Europæiske Fællesskab længere væk fra en ordning, som er "rimelig, gennemsigtig og enkel", mod en ordning, som i sig selv er meget urimelig, unødigt kompliceret, fuldstændig ugennemsigtig og dybt anti-europæisk.
On the contrary, it is another step in a series of own resources decisions, that, with every reform, have led the European Community further away from a system that is "equitable, transparent and simple" towards a system, that is, by its very nature, highly unfair, unnecessarily complicated, completely intransparent - and deeply anti-European.
Digression: Ordningen for egne indtægters historie
Excurse: History of own resources
Fra 1958 til 1970 blev Fællesskabets budget udelukkende finansieret af bidrag fra medlemsstaterne.
From 1958 to 1970 the Community budget was financed exclusively by contributions from the Member States.
I 1970 indførte Det Europæiske Råd i Luxembourg for første gang en ordning for egne indtægter til Fællesskabets almindelige budget, som trådte i kraft i 1971.
In 1970, the Luxembourg European Council introduced for the first time a system of own resources for the general budget of the Community taking effect in 1971.
Et af målene var at styrke Fællesskabets økonomiske uafhængighed af medlemsstaternes overførsler.
One objective was to enhance the Community's financial independence from Member States' transfers.
De første egne indtægter var toldafgifter og landbrugsafgifter, som senere blev kendt som traditionelle egne indtægter.
The first own resources were customs duties and agricultural levies which were to become known as traditional own resources (TOR).
I 1979 blev en momsrelateret indtægt indført som en egen indtægt, efter at der i medlemsstaterne var blevet defineret et grundlag for vurderingen.
In 1979, a VAT-linked resource was introduced as an own resource after a base for its assessment in the Member States had been defined.
De store udgifter til den fælles landbrugspolitik og to udvidelser betød, at Det Europæiske Råd i Fontainebleau i 1984 hævede den maksimale indkrævningssats for momsindtægter til 1,4 % samt indførte en korrektionsmekanisme for budgetuligevægte, som siden kun er blevet anvendt på Det Forenede Kongerige
The high levels of spending on the Common Agricultural Policy (CAP) and two enlargements led the Fontainebleau European Council in 1984 to increase the maximum rate of call for the VAT resource to 1.4 per cent - and to establish a correction mechanism for budgetary imbalances which has since only been applied to the UK
Det Europæiske Råd i Fontainebleau, formandskabets konklusioner: "Udgiftspolitikken er i det lange løb det vigtigste middel til at løse spørgsmålet om uligevægten på budgettet.
Fontainebleau European Council, Conclusions of the Presidency: “Expenditure policy is ultimately the essential means of resolving the question of budgetary imbalances.
Det er imidlertid blevet besluttet, at enhver stat, der i forhold til sin relative velstand bærer en for tung budgetbyrde, til sin tid vil kunne opnå en justering." .
However, it has been decided that any Member State sustaining a budgetary burden which is excessive in relation to its relative prosperity may benefit from a correction at the appropriate time”. .
Eftersom udgifterne til den fælles landbrugspolitik forblev på samme niveau, og indtægterne fra de traditionelle egne indtægter fortsat faldt, viste det sig hurtigt, at Fontainebleau-beslutningerne var utilstrækkelige.
Since CAP spending remained at the same level and the revenues from TORs continued to decline the Fontainebleau decisions soon proved to be insufficient.
Derfor indførte Det Europæiske Råd i Bruxelles i juni 1988 en ny ordning, som var baseret på medlemsstaternes BNI.
In consequence, in June 1988, the Brussels European Council introduced a new own resource based on the Member States' GNP.
Det fastsatte også et generelt loft for de samlede egne indtægter, som kunne opkræves til finansiering af Fællesskabets udgifter.
It also set up an overall ceiling to the total amount of own resources which could be called to finance the Community's spending.
Med Edinburgh-aftalen fra december 1992 blev dette generelle loft hævet til 1,27 % af EU’s BNI, samtidig med at der blev taget skridt til at mindske betydningen af momsindtægterne yderligere.
The Edinburgh agreement of December 1992 increased this overall ceiling to 1.27 per cent of Europe's GNP, while at the same time introducing steps to further decrease the importance of the VAT resource.
Denne aftale trådte i kraft i begyndelsen af 1995.
This agreement entered into force at the beginning of 1995.
I 1999 opfordrede Det Europæiske Råd i Berlin Kommissionen til at udarbejde en ny afgørelse om egne indtægter, som tilfører EU tilstrækkelige midler i perioden 2000-2006, samtidig med at der opretholdes en streng budgetdisciplin.
In 1999, the Berlin European Council called on the Commission to prepare a new own resources decision which should provide the Union with adequate resources for the period 2000 - 2006 while at the same time adhering to strict budgetary discipline.
Det nye system skulle være "rimeligt, gennemsigtigt, omkostningseffektivt og enkelt" og baseres på kriterier, som bedst udtrykker medlemsstaternes evne til at bidrage til EU's finansiering.
The new system should be “equitable, transparent, cost-effective and simple”, and based on criteria which express best the member States' ability to contribute to the financing of the Union.
Ved at øge den andel af de traditionelle egne indtægter, som medlemsstaterne kan fradrage i form af opkrævningsomkostninger, fra 10 % til 25 %, blev de traditionelle egne indtægters andel af Unionens indtægter reduceret yderligere.
By raising the share of traditional own resources that can be retained by the Member States to compensate for their collection costs from 10% to 25%, the TOR part of the Union's revenue was further reduced.
Ordførerens konklusioner
Conclusions by the rapporteur
Kommissionens aktuelle forslag til en ny afgørelse om egne indtægter befæster blot denne status quo: Det viderefører et system, hvor ca. 86 % af Unionens indtægter ikke stammer fra ægte egne indtægter (= traditionelle egne indtægter), men kommer fra moms- og BNI-indtægterne
The current Commission proposal for a new own resources decision just cements this status quo: it extends a system in which around 86% of the Union's revenue does not originate in genuine own resources of the Union (= TOR) but come from the VAT and the GNI resource
Andele fra 2006-budgettet: 14 % for momsindtægterne og 72 % for BNI-indtægterne. .
Shares taken from budget 2006: 14% for VAT resource, 72% for GNI resource. .
Disse betalinger betragtes som "nationale bidrag", som medlemsstaterne betaler ud af egen lomme.
These payments are considered "national contributions" made by Member States out of their own pockets.
Det er dette system med "medlemsgebyrer", som direkte har resulteret i nettobetalerdebatten og kulmineret i den "jeg vil have mine penge tilbage!"-mentalitet, som i øjeblikket hersker blandt medlemsstaterne.
It is this concept of "membership fees" that has led directly to the net-payer debate and has culminated in the "I want my money back!"-mentality currently so dominant among Member States.
Det aktuelle system har fjernet sig langt fra den oprindelige idé i Rom-traktaten, nemlig at Fællesskabets udgifter skal finansieres af Fællesskabets indtægter.
The system in place today has gone a long way from the original idea of the Treaty of Rome: the Community's expenditure should be financed by the Community's revenue.
Ordningen for egne indtægter blev oprettet for mere end 30 år siden i den (socio)økonomiske situation, der herskede i 70'erne, til en Union bestående af seks medlemmer, så nu er den simpelthen forældet og skal erstattes med en ny og moderne ordning, som kan opfylde behovene i nutidens Union og hos dens borgere.
Created more than 30 years ago, in the (socio-)economic situation of the 70s, for a Union of six members, the own resources system simply is out-dated and needs to be replaced by a new modern system that serves the needs of today's Union and its citizens.
Alle de undtagelser (og undtagelser til undtagelser), som er blevet tilføjet i årenes løb af forskellige Europæiske Råd, har været "nødreparationer", som har kunnet holde ordningen i gang.
All the exceptions (and exceptions to the exceptions) that have been added over the years by different European Councils have simply been "emergency repairs" to keep the system at least operational.
I tidens løb er ordningen blevet gjort mere og mere kompliceret og, hvad er vigtigere, den har udviklet sig til noget, der er dybt uforståeligt for de europæiske borgere.
Over the course of time, it has been made increasingly complicated and, more importantly, has developed into something simply incomprehensible to the European citizens.
Og endelig: Det er vanskeligt at bedømme, hvorvidt medlemsstaternes "bidrag", efter at alle de særlige ordninger er blevet fulgt, præcist afspejler deres "evne til at bidrage" på et givent tidspunkt (se bilag).
And finally: It is difficult to judge as to whether the Member States' "contributions", after all special arrangements have been honoured, accurately reflect their "ability to contribute" at any given time (see ANNEX).
Det er derfor, at ordføreren ikke engang er begyndt at forsøge at ændre bestemmelserne i Kommissionens aktuelle forslag.
This is why the rapporteur has not even started trying to amend the provisions of the current Commission proposal.
Han er helt overbevist om, at EU's indtægter skal gøres til genstand for en vidtgående reform, som forhindrer medlemsstaterne i kun at ville bruge Fællesskabets midler på de områder, hvor de selv drager mest fordel af det, i stedet for at fokusere midlerne på de politikker, der kan komme hele Europa til gode, og som er vigtigst for Europas fremtid.
He is deeply convinced that EU revenue needs to be thoroughly reformed in a way which prevents Member States from only wanting to spend Community funds in those areas where they themselves profit most instead of concentrating the money available on those policies beneficial to Europe as a whole and most important for its future.
Den fuldstændige og vidtgående revision af alle områder af EU's udgifter og indtægter, herunder den britiske rabat, som Det Europæiske Råd i Bruxelles i december sidste år opfordrede Kommissionen til at foretage og udarbejde en rapport om i 2008/2009, kan være den sidste chance i den nærmeste fremtid for at oprette en sådan ny og rigtig europæisk ordning, som dermed kunne iværksættes i begyndelsen af den næste finansielle ramme, som indledes i 2014.
The "full and wide-ranging review of all areas of EU expenditure and revenue, including the British rebate", which the Commission has been invited to undertake by the Brussels European Council of last December, with a view to reporting in 2008 / 2009, may offer a last chance in the foreseeable future, to create such a new, truly European, system which could then become operational at the beginning of the next financial framework starting in 2014.
Ordførerens ændringsforslag
Rapporteur's amendments
Ordføreren har derfor kun stillet ændringsforslag i form af tilføjelser til teksten, som understreger vigtigheden af denne revision: I ændringsforslag 2 anføres blot betingelserne for revisionen og Parlamentets deltagelse, som det er fastlagt i den nye interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning.
The rapporteur has therefore limited his amendments to additions to the text stressing the importance of this review process to come: Amendment 2 simply indicates the conditions for the review and Parliament's involvement, as laid down in the new Interinstitutional Agreement of 17 May 2006 on budgetary discipline and sound financial management.
Ændringsforslag 1 er også et udtryk for ordførerens holdning om, at det kan være uundgåeligt, at der er særbestemmelser for visse medlemsstater i den nuværende ordning.
Amendment 1 also expresses the rapporteur's view that special provisions for certain Member States may be unavoidable in our current system.
Dette er imidlertid ikke ønskeligt og bør kun opfattes som et nødvendigt onde, indtil en ny, og virkeligt retfærdig, ordning er blevet udarbejdet i forbindelse med revisionen.
They are, however, anything but desirable and should only be considered a necessary evil until a new, genuinely fair, system has been devised in the review process.
Endelig er formålet med ændringsforslag 3 allerede nu at påpege, at konklusionerne af dialogen om EU's egne indtægter, som har været i gang mellem de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet i nogen tid, bør tages i betragtning i revisionen.
Finally, Amendment 3 already wants to point out that the conclusions of the dialogue on the own resources topic that has been led between the national parliaments and the European Parliament for some time now should be duly taken into account for the review.
Høringsprocessen med de nationale parlamenter, som startede sidste år, har nu spredt sig til forskellige niveauer og er begyndt at udvikle sin egen dynamik, hvilket forhåbentlig vil resultere i, at der udarbejdes fælles retningslinjer, før revisionsprocessen formelt indledes.
The consultation process with the national parliaments that has started last year has now spread to different levels and is beginning to develop its own dynamics that will hopefully result in the development of common guidelines before the formal beginning of the review process.
EU's egne indtægter – Mulige fremtidsudsigter
The EU's own resources - Possible future
Med henblik på en mulig revision af EU's ordning for egne indtægter, og endda før Det Europæiske Råd i december sidste år officielt opfordrede Kommissionen til at foretage en sådan revision i 2008/2009, var ordningens fremtid allerede på dagsordenen for det årlige møde mellem Europa-Parlamentets Budgetudvalg og formændene for nationale parlamenters budgetudvalg i juni 2005.
With a view to a possible review of the European Union's system of own resources, and even before the European Council last December officially invited the European Commission to undertake such a review in 2008 / 2009, the future of own resources was already an item on the agenda of the annual meeting of the EP Committee on Budgets with the chairs of the national parliaments' budget committees which took place in June 2005.
Formålet hermed var at drøfte de reformforslag, som kommissær Schreyer havde stillet året før.
This was to discuss the reform proposals made by Commissioner Schreyer the year before.
Schreyers forslag
The Schreyer proposals
I juli 2004 fremlagde Kommissionen i overensstemmelse med artikel 9 i den aktuelle afgørelse om EU's egne indtægter
In July 2004, in accordance with Article 9 of the current own resources decision
Rådets afgørelse 2000/597/EF indeholder en bestemmelse om, at Kommissionen inden den 1. januar 2006 bør iværksætte en generel undersøgelse af, hvordan ordningen med egne indtægter fungerer, herunder bl.a. udvidelsens virkninger på finansieringen af EU's budget, muligheden for at ændre strukturen af de egne indtægter ved at skabe nye autonome indtægter og spørgsmålet om korrektionen af budgetuligevægte. sin rapport om, hvordan ordningen med egne indtægter fungerer
Council decision 2000/597 contains a clause that has obliged the Commission to undertake an assessment of the system before 1 January 2006 especially with a view to the effects of enlargement on the financing of the EU budget, but also to the possibility of modifying the structure of own resources by creating new autonomous resources and to the correction of the budgetary imbalances. , the Commission had presented its Report on the operation of the own resources system
( KOM(2004)0505 ). , samt forslag til en ny afgørelse om ordningen for egne indtægter og om gennemførelsesforanstaltningerne for korrektionen af budgetuligevægte
( COM(2004)0505 ). as well as proposals for a new decision on the system of own resources and for an implementing regulation for the correction of budgetary imbalances
Begge forslag indgår i KOM(2004)0501 ver.2. .
Both proposals contained in COM(2004)501final/2 .
Kommissionen havde i sin rapport foreslået, at Rådet skulle overveje inden 2014 at indføre et nyt finansieringssystem for EU, som omfatter en primær energi-, moms- eller skattebaseret indtægt.
In its report, the Commission had proposed that the Council reflect on the introduction by 2014 of a new funding system for the EU, centred around a main fiscal resource based on either energy, VAT or corporate income tax.
Denne skatte- og afgiftsbaserede indtægt ville erstatte den eksisterende indtægt og ville derfor være neutral, hvad angår EU's finansiering.
This tax based resource would replace existing resources and would therefore be neutral in terms of the level of EU funding.
Der blev foreslået tre hovedkandidater til en skatte- og afgiftsbaseret indtægt, nemlig en andel af:
Three main candidates as a tax based own resource were proposed, namely a share of:
· skatte- og afgiftssatsen på energiforbrug, som alene omfatter motorbrændstof til vejtransport
· the tax rate on energy consumption, limited to motor fuel for road transport
Det blev også overvejet at udvide ordningen til at omfatte flybrændstof og tilknyttede emissioner som en mulig fremtidig foranstaltning, idet reglen med skatte- og afgiftsfritagelse for jetbenzin skulle ophæves.
Consideration was also given to aviation fuel and related emissions as a possible future development to end the current tax exemption for jet fuel.
· den nationale momssats, idet finansieringen af EU gøres mere forståelig for borgerne
· the national VAT rate, making the financing of the EU more understandable to citizens
Der vil ikke blive nogen yderligere afgiftsbyrde, idet EU-satsen ville blive udlignet af en tilsvarende reduktion af den nationale momssats.
There would be no additional tax burden as the EU rate would be offset by an equivalent decrease of the national VAT rate.
EU-moms og national moms bør anføres som separate afgifter på fakturaer eller kvitteringer.
The EU and national VAT should appear as separate taxes on the invoices or receipts.
Dette alternativ ville tage længst at gennemføre både fra en politisk og fra en administrativ synsvinkel, idet der ville være behov for en politisk aftale om princippet om at opnå harmonisering af skatte- og afgiftsgrundlaget, før minimumssatsen fastlægges. .
This alternative would take longest to implement, both from a political and from an administrative perspective, since a political agreement would be needed on the principle of achieving harmonization of the tax base, before setting a minimum rate. .
En fuldt skatte- og afgiftsbaseret ordning blev ikke anset for realistisk på EU-integrationens nuværende stadie og blev derfor ikke foreslået af Kommissionen.
A fully tax-based system was not considered realistic at this stage of EU integration and therefore not proposed by the Commission.
Den skatte- og afgiftsbaserede indtægt vil blive indført gradvis som erstatning for de nuværende momsindtægter sammen med mere begrænsede BNI-baserede indtægter.
The fiscal resource would be introduced progressively as a replacement to the current VAT resource, alongside a more limited GNI resource.