natgillin/translations-raw huggingface dataset:
12. understreger behovet for yderligere analyse af og forskning i følgerne af klimaændringer som f.eks. virkningerne på konkurrenceevnen, energiomkostningerne og den sociale udvikling i Europa, arealanvendelsens, skovenes og afskovningens rolle, havmiljøets rolle og beregning af industrisektorens og ikke mindst transportsektorens eksterne klimaomkostninger, herunder kvantificering af virkningerne af forurening fra fly; mener, at der er behov for yderligere undersøgelser for at integrere tilpasning og risikoreduktion i alle udviklings- og fattigdomsbekæmpelsesstrategier;
Stresses the need for further analysis and research into the consequences of climate change such as the effects on economic competitiveness, energy costs and social development in Europe, the role of land use, forests and deforestation, the role of the maritime environment and the calculation of the external climate costs of the industry sector, not least the transport sector, including quantification of the effects of aircraft pollution; considers that further studies are needed in order to mainstream adaptation and risk reduction into development and poverty reduction policy measures;
18. opfordrer Kommissionen, Rådet og Parlamentet til på højeste niveau at slå til lyd for forhandling og dialog om den strategiske udvidelse af EU- eller tredjelandes højt udviklede strategier, principper og standarder inden for forskning og aktioner til tackling af klimaændringerne til at omfatte alle partnerlande i hele verden, i overensstemmelse med henstillingerne fra videnskabelige kredse;
Calls on the Commission, the Council and Parliament to advocate at the highest level negotiation and dialogue on the strategic extension to all partner countries throughout the world of EU or non-EU countries' highly proficient strategies, principles and standards in the field of scientific research and action for tackling climate change, in accordance with the recommendations of the scientific community;
Mandat og målsætninger for Det Midlertidige Udvalg om Klimaændringer
Mandate and objectives of the Temporary Committee on Climate Change
Dynamikken i kampen mod klimaændringer er virkelig blevet forstærket i løbet af de seneste 12 måneder startende med beslutningen på forårstopmødet i 2007 om at fastsætte 20 %-mål, som skal nås inden 2020, for emissionsreduktioner, brug af vedvarende energi og energieffektivitet.
The momentum of the fight against climate change has dramatically accelerated in the last twelve months, starting with the 2007 Spring Summit decision to fix 20% targets to be achieved by 2020 for emission reductions, use of renewables and energy efficiency.
Denne beslutning blev senere fulgt op af andre meget betydningsfulde begivenheder på internationalt plan såsom G8-topmødet i Heiligendamm, debatten i FN's Sikkerhedsråd om klimaændringernes betydning for fred og sikkerhed, mødet mellem verdens største udledere, der blev sammenkaldt af USA, tildelingen af Nobels Fredspris til Al Gore og IPCC-videnskabsfolkene, Australiens ratificering af Kyoto-protokollen og endelig vedtagelsen af "Bali-handlingsplanen", som forhåbentlig vil føre til, at man i København i december 2009 kan indgå en ny international aftale om klimaændringer.
This decision was then followed by other very significant events at international level, such as the Heiligendamm G8 Summit, the UN Security Council's debate on the impact of climate change on peace and security, the meeting of the world's major emitters convened by the US, the Nobel Peace Prize Award to Al Gore and the IPCC scientists, Australia’s ratification of the Kyoto Protocol and, finally, the adoption of the “Bali action plan” which will, hopefully, lead to the conclusion in Copenhagen, in December 2009, of a new international climate change agreement.
Oprettelsen af et midlertidigt udvalg, der skal samle forskellige synspunkter fra de mange forskellige politikområder, der har forbindelse til klimaændringerne, er Europa-Parlamentets reaktion på og bidrag til at skabe øget opmærksomhed om dette spørgsmål og til at anbringe udfordringen med klimaændringer meget højt oppe på den internationale dagsorden.
The establishment of a temporary committee to put together different view-points from the many different policy areas related to climate change is the European Parliament's response and contribution in raising awareness on this issue and in placing the challenge of climate change very high on the international agenda.
Med sin horisontale metode og med sine 60 medlemmer fra alle politiske grupper i Parlamentet vil Det Midlertidige Udvalg om Klimaændringer (CLIM) fremsætte forslag til EU's politik om klimaændringer og koordinere EP's synspunkter i forhandlingerne om en kommende international klimaaftale.
With its horizontal approach and its cross-party membership of 60 MEPs, the Temporary Committee on Climate Change (CLIM) will make proposals on the EU's policy on climate change and coordinate the EP position in the negotiations for a future international climate agreement.
Efter Formandskonferencens beslutning af 19. april 2007 om at foreslå Parlamentet at nedsætte et Midlertidigt Udvalg om Klimaændringer og plenarforsamlingens beslutning af 25. april 2007 om at nedsætte et sådant midlertidigt udvalg kunne det nyoprettede Udvalg om Klimaændringer afholde sit konstituerende møde den 22. maj 2007.
Following the Conference of Presidents’ decision of 19 April 2007 to propose to Parliament to set up a Temporary Committee on Climate Change and the plenary decision of 25 April 2007 to set up such a temporary committee, the newly established Temporary Committee on Climate Change held its constituent meeting on 22 May 2007.
CLIM-udvalget fik tildelt følgende beføjelser og ansvarsområder:
The following powers and responsibilities were allocated to the CLIM Committee:
a) at udarbejde forslag til EU's kommende integrerede politik for klimaændringer og at samordne Europa-Parlamentets holdning med henblik på forhandlingerne om en international ramme for klimapolitikken for perioden efter 2012
(a) to formulate proposals on the EU’s future integrated policy on climate change and to coordinate the Parliament’s position in the negotiations regarding the international framework for climate policy after 2012;
b) at analysere og evaluere situationen vedrørende klimaændringer og foreslå hensigtsmæssige tiltag på alle niveauer ledsaget af en evaluering af de finansielle følger og omkostningerne ved at forholde sig passivt
(b) to analyse and evaluate the state of climate change and propose appropriate measures, at all levels, accompanied by an assessment of both their financial impact and the cost of inaction;
c) at udarbejde en opgørelse, der er så fyldestgørende som muligt, over de seneste fremskridt i kampen mod klimaændringerne og fremtidsudsigterne herfor, således at Parlamentet råder over en tilstrækkeligt detaljeret analyse til at kunne påtage sig sine politiske forpligtelser
(c) to draw up as comprehensive an inventory as possible of recent progress made and future prospects in combating climate change, in order to provide Parliament with the detailed analysis of those developments, which it needs in order to assume its political responsibilities;
d) at undersøge de miljømæssige, juridiske, økonomiske, sociale, geopolitiske, regionale og sundhedsmæssige konsekvenser af disse fremskridt og fremtidsudsigter
(d) to study the environmental, legal, economic, social, geopolitical, regional and public-health impact of recent progress made and of future prospects;
e) at analysere og evaluere den hidtidige anvendelse af den relevante fællesskabsret
(e) to analyse and evaluate the application, to date, of relevant Community legislation;
f) med henblik herpå at etablere nyttige kontakter og tilrettelægge høringer med medlemsstaternes og tredjelandes parlamenter og regeringer, EU-institutioner og internationale organisationer samt repræsentanter for forskning, erhvervsliv og civilsamfund, herunder de lokale og regionale myndigheder.
(f) to that end, to make the necessary contacts and hold hearings with the parliaments and governments of the Member States and third countries, the European Institutions and international organisations, as well as representatives of the scientific community, business and civil society, including the networks of local and regional authorities;
Det midlertidige udvalg fremsætter ved afslutningen af sit mandat henstillinger til plenarforsamlingen om foranstaltninger eller initiativer, der bør gennemføres.
The temporary committee will, at the end of its mandate, make recommendations to plenary as to measures or initiatives to be taken.
Beføjelser og ansvarsområder for Parlamentets stående udvalg med ansvar for vedtagelse, opfølgning og gennemførelse af fællesskabslovgivningen om klimaændringer forbliver imidlertid uændrede.
The powers and responsibilities of Parliament’s standing committees responsible for the adoption, follow-up and implementation of Community legislation on climate change related issues will, however, remain unchanged.
Denne klare opgavefordeling førte sammen med behovet for ligeledes at behandle klimaændringerne inden for rammerne af forbindelserne med parlamentariske forsamlinger fra tredjelande til udviklingen af et konstruktivt og samarbejdsbetonet forhold mellem det midlertidige udvalg, de stående udvalg og de interparlamentariske delegationer med henblik på at sikre et samordnet, sammenhængende og effektivt bidrag fra Europa-Parlamentets side.
This clear division of tasks, as well as the need for also dealing with the issue of climate change in the context of the relations with parliamentary assemblies from third countries, pushed towards the development of a constructive and cooperative working relationship between the temporary committee, the standing committees and the interparliamentary delegations in order to ensure a concerted, coherent and effective contribution from the European Parliament.
Arbejdsmetoder og arbejdsprogram
Working methods and work programme
Klimaændringer har alvorlige følger, ikke bare for økosystemer, men for økonomien som helhed, for folkesundheden, for vand- og fødevaresikkerhed samt for migration.
Climate change has serious implications, not only for ecosystems, but for the economy as a whole, for public health, water and food security, as well as migrations.
Derfor skal politikkerne for industri og energi, transport, forskning og udvikling, landbrug og miljø kædes sammen og samordnes bedre, for at man kan nå de mål for afbødning, der er nødvendige for at bekæmpe klimaændringer.
Therefore, industry and energy, transport, research and development, agriculture and environment policies have to be connected and have to be better coordinated to achieve mitigation targets to combat climate change.
Da klimaændringspolitikkerne er relevante for forskellige udvalg, forekommer en horisontal fremgangsmåde at være den mest velegnede.
Because of the relevance of climate change policies for different committees, a horizontal approach seemed to be the most appropriate.
Dette kom til udtryk i valget af arbejdsmetoder og i arbejdsprogrammet for CLIM.
This was reflected in the choice of the working methods and of the CLIM work programme.
Arbejdet i CLIM-udvalget er struktureret omkring specifikke og betydningsfulde nøgletemaer, som vedrører både EU og vores internationale partnere, og som tager udgangspunkt i en status over den videnskabelige debat om klimaændringer og udfordringerne med at aftale nye internationale rammer, og senere skal man undersøge og kigge på mulige løsninger inden for forskellige områder såsom de primære kilder til globale emissioner, nye teknologier, emissionskilder inden for energisektoren, klimaændringernes betydning for den internationale sikkerhed, udnyttelsen af jord og skove eller samfundets opmærksomhed på disse spørgsmål.
The work of the CLIM Committee is structured around specific and significant key themes, which concern both the EU and our international partners and which, starting from the assessment of the status of the scientific debate on climate change and the challenge of agreeing a new international framework, would then examine and look at possible solutions in different areas, such as the primary sources of global emissions, new technologies, sources of emission from the energy sector, the impact of climate change on international security, the exploitation of land and forests, or the sensitivity of society to these issues.
For hvert af nøgletemaerne besluttede udvalget at afholde en offentlig høring ("et temamøde") med deltagelse af en højt profileret og kendt hovedtaler og et panel af eksperter for at sikre den bedst mulige undersøgelse af emnet.
For each key theme, the committee decided to organise a public hearing (“thematic session”), with the participation of a prestigious high-profile key-note speaker and of a panel of experts in order to best examine the subject.
For at sikre, at så mange medlemmer som muligt bidrager aktivt til udvalgets arbejde, blev ordføreren for hvert at nøgletemaerne bistået af en "temaleder", som blev udvalgt blandt medlemmerne, og som havde til opgave at lede drøftelserne på temamøderne og at udarbejde et arbejdsdokument med en sammenfatning og konklusioner for at bane vejen for den endelige betænkning
In order to ensure the active contribution to the committee work of as many Members as possible, for each key theme the rapporteur was seconded by a “theme leader” from amongst the Members, in charge of leading the discussion at the thematic session and of drafting a working document with a summary and conclusions to pave the way for the final report.
Arbejdsdokumenterne, som blev udarbejdet af temalederne, samt eksperternes præsentationer og baggrundsdokumenterne for temamøderne, findes på udvalgets websted:
The working documents drafted by the theme leaders, as well as the experts’ presentations and the background files for the thematic sessions, are available on the Committee's website:
Det første temamøde fandt sted den 10. september 2007 om temaet "klimapåvirkninger ved forskellige opvarmningsniveauer" med CLIM's næstformand Vittorio Prodi som "temaleder".
The first thematic session took place on 10 September 2007 on the topic "Climate impact of different levels of warming", with the CLIM-Vice-Chair, Vittorio Prodi, as “theme leader”.
Hovedformålet med temamødet var at indsamle oplysninger om den aktuelle status for den videnskabelige debat om klimaændringer og navnlig spørgsmålene om, hvad der udgør farlige klimaændringer, hvilken grad af påvirkning man kan forvente ved forskellige niveauer af global opvarmning baseret på den seneste IPCC-rapport, hvilke koncentrationsniveauer i atmosfæren og emissionsniveauer der er forenelige med EU's mål på 2° C samt om de globale klimaændringers indvirkning på vores kulturarv.
The main objective of the thematic session was to gather information on the current status of the scientific debate on climate change and in particular on the questions what is dangerous climate change, what level of impact can be expected for different levels of global warming based on the latest IPCC report, what are the atmospheric concentration levels and the emission levels that are consistent with the EU 2°C target, and on the global climate change impact on our cultural heritage.
Professor Hans Joachim Schellnhuber, direktør for Potsdam-instituttet for forskning i klimapåvirkninger, var hovedtaler.
Prof. Hans Joachim Schellnhuber, Director of the Potsdam Institute for Climate Impact Research, gave the key-note speech.
Under diskussionen kom adskillige vigtige konklusioner frem: Eksperterne understregede, at videnskabelige beviser fra alle kontinenter og oceaner viser, at mange natursystemer påvirkes af klimaændringer, og at der foreligger tilstrækkeligt mange nyere videnskabelige undersøgelser, der beviser de menneskeskabte forstyrrelser af jordens atmosfære uden nogen form for tvivl.
During the debate, several important conclusions emerged: Experts stressed, that scientific evidence from all continents and oceans shows that many natural systems are being affected by climate change, and that there are enough recent scientific studies proving the anthropogenic disturbance of the Earth's atmosphere beyond doubt.
På grund af de alvorlige og påtrængende problemer, der skyldes klimaændringerne, findes der et klart behov for en beslutsom og umiddelbar indsats med henblik på at nå det strategiske mål om at begrænse den gennemsnitlige globale temperaturstigning til højst 2° C over det præindustrielle niveau.
Because of the serious and imminent problems caused by climate change, a clear need for decisive and immediate action is necessary, in order to achieve the strategic objective of limiting the global average temperature increase to not more than 2°C above pre-industrial levels.
Det andet temamøde fandt sted den 4. oktober 2007 og drejede sig om "udfordringen med klimabeskyttelse efter 2012".
The second thematic session took place on 4 October 2007 and was devoted to "The Climate Protection Challenge Post-2012".
Satu Hassi havde rollen som "temaleder".
Satu Hassi had the role of the "theme leader".
Formålet med temamødet var at indsamle oplysninger om den aktuelle status i den internationale debat om de mulige globale rammer efter 2012 og om det videnskabelige samfunds, erhvervslivets og ngo'ernes syn på udformningen af disse rammer.
The objective of the thematic session was to gather information on the current status of the international debate on a possible post-2012 global framework and on the views of the scientific community, the business world and the NGOs on the design of such a framework.
John Ashton, det britiske udenrigsministeriums særlige repræsentant for klimaændringer, og Yvo de Boer, eksekutivsekretær for De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer, var hovedtalere.
John Ashton, Special Representative on Climate Change of the UK Foreign Office, as well as Yvo de Boer, Executive Secretary of the United Nations Framework Convention on Climate Change, gave key-note speeches.
Der blev afsendt et klart budskab om, at siden Kyoto-protokollen blev vedtaget, er den videnskabelige og generelle viden om global opvarmning blevet uddybet betydeligt og er ligeledes blevet intensiveret og skitseret i betydelig grad gennem IPCC-panelets arbejde og videnskabelige aktiviteter.
A clear message was sent that since the Kyoto protocol was adopted, the scientific and general knowledge about global warming has been significantly deepened and was substantially intensified and outlined through the work and the scientific activities of the IPCC panel.
Deres arbejde med indsamling og ekspertgennemgang af talrige videnskabelige undersøgelser og resultater har ført til en overbevisning om, at menneskelige aktiviteter uden nogen tvivl har forårsaget ændringer af det globale klima og vil påvirke klimaet yderligere i negativ retning, hvis de ikke ændres betydeligt i den nærmeste fremtid.
Their work in collecting and peer-reviewing numerous scientific studies and findings has lead to the conviction that, beyond any serious scientific doubt, human activity has caused the global climate to change and will further negatively influence the climate if not altered substantially in the near future.
Talerne var enige om, at det er naturen, der sætter fristerne og opstiller rammerne for klimapolitikken.
Speakers agreed on the fact that deadlines and framework conditions for climate policy are set by nature.
For klimasystemet er kun den samlede mængde drivhusgasser, der udsendes til atmosfæren, relevant, ikke relative emissioner eller relative reduktioner.
For the climatic system, only the total amount of cumulated greenhouse gases emitted to the atmosphere is relevant, not relative emissions or relative reductions.
For at undgå farlige klimaændringer er den samlede mængde af emissioner i de kommende år og årtier af afgørende betydning.
To avoid dangerous climate change, the total amount of emissions in the next few years and decades is most determining.
Regulering spiller en vigtig rolle med hensyn til at nå klimamålene og skal hurtigst mulig sikre, at langsigtede investeringer er klimakompatible.
Regulation has a crucial importance in achieving climate objectives and must ensure most urgently that long term investment is climate compatible.
Det tredje temamøde blev afholdt den 19. november 2007 med temaet "den sociale og økonomiske dimension, F&U, nye teknologier, teknologioverførsel, innovation og incitamenter".
The third thematic session was held on 19 November 2007 on "The social and economic dimension, R&D, new technologies, transfer of technologies, innovation and incentives".
Ved dette møde bistod Philippe Busquin CLIM-ordføreren som "temaleder".
On this occasion, Philippe Busquin seconded the CLIM-Rapporteur as “theme leader”.
Professor Carlo Rubbia, Nobelprisvinder i fysik, holdt hovedtalen.
Prof. Carlo Rubbia, Nobel Prize laureate for physics was the key-note speaker.
Kommissionens næstformand Günter Verheugen kom også med et længere bidrag.
The Vice-President of the European Commission, Günter Verheugen also made a large contribution.
Hovedtaleren, næstformanden og eksperterne talte blandt andet om forskning inden for videnskabelige områder og i erhvervslivet.
The key-note speaker, the Vice-President and the experts spoke, amongst other subjects, on the research in scientific areas and in industry.
De var enige i den vurdering, at selv om løsninger til bekæmpelse af drivhusgasser endnu ikke er på plads særlig mange steder i øjeblikket, vil en intensivering af den teknologiske forskning og udvikling meget vel kunne bringe disse løsninger meget nærmere.
Their views converged in the assessment that although the solutions to combat GHG are not yet widely in place and available at this moment, intensifying technological research and development could well bring those solutions a lot closer.
Det kunne være særdeles vigtigt at samle videnskaben og erhvervslivet om at udvikle og anvende den nyeste teknologi og den fremtidige teknologi for at sikre Europa en førerrolle i bekæmpelsen af klimaændringer gennem rene teknologier.
Bringing science and industry together for development and application of the newest technology and future technology could be of significant importance for the leadership of Europe in combating climate change through clean technologies.
Vores fjerde temamøde blev afholdt den 29. januar 2008 med temaet "klimaændringer og verdens vandressourcer med særligt fokus på bæredygtig udvikling, ændringer af anvendelsen af jord og skove".
Our fourth thematic session was held on 29 January 2008 on "Climate change and the world's water, with a specific focus on sustainable development, land use change and forests".
Cristina Gutiérrez-Cortines var "temaleder" for dette møde og Achim Steiner, direktør for FN's miljøprogram, hovedtaler.
Cristina Gutiérrez-Cortines will be the “theme leader” for this session and Achim Steiner, Executive Director of the UN Environment Programme, will give the key-note speech.
Der blev afholdt yderligere to temamøder frem til udgangen af marts 2008: den 3. marts 2008 om henholdsvis "emissionskilder fra industrien og energisektoren og transportemissioner på globalt plan" og den 26. marts 2008 om "hvordan aktiveres andre vigtige aktører - klimaændringer, tilpasning i tredjelande og global sikkerhed".
Two more thematic sessions took place until end of March 2008: on 3 March 2008 on "Sources of emission from the industry and energy sector and transport emissions at global level" and on 26 March 2008 on "How to engage other main actors - climate change, adaptation in third countries and global security" respectively.
Delegationsbesøg og samarbejde med interparlamentariske delegationer
Delegation visits and cooperation with interparliamentary delegations
Udvalgets mandat omfatter også opgaven med at etablere de nødvendige kontakter med parlamenter og regeringer fra tredjelande.
The committee mandate also includes the task of establishing the necessary contacts with parliaments and governments from third countries.