natgillin/translations-raw huggingface dataset:
- Forebyggelse af rygning og foranstaltninger med henblik på rygeophør.
- Preventing and stopping smoking.
- Formidling af resultaterne til de nationale myndigheder og de relevante sektorer.
- Disseminating the results to the national authorities and the relevant sectors.
Det nuværende loft over tobaksstøtten andrager 337,937 mio. EUR, hvilket indebærer, at det højeste årlige beløb, der kan overføres til fonden, er 16,897 mio. EUR.
The current maximum ceiling for tobacco aid being at EUR 337,937 million, meaning that the maximum annual amount which can be transferred to the Fund is EUR 16,897 million.
En eventuel videreførelse af fonden vil ikke medføre yderligere udgifter for Fællesskabet.
A possible prolongation of the Fund would not involve any additional Community expenditure.
Den viderefører den mulighed, der er fastsat i artikel 110m i forordning (EF) nr. 1782/2003, for i 2008 og 2009 (regnskabsår 2009 og 2010) at overføre 5 % af tobaksstøtten under "Direkte støtte" til "Fællesskabsfonden for Tobak".
It extends the possibility foreseen in Article 110m of Regulation (EC) No 1782/2003 to the transfer in 2008 and 2009 (budget years 2009 and 2010) 5% of the amount of tobacco aid under ‘Direct Aids’ to the ‘Community Tobacco Fund’.
Lofterne for tobaksstøtte ændres ikke, og det maksimale årlige beløb, der kan overføres, er på 16,897 mio. EUR (337,937 mio. EUR x 5 % = 16,897 mio. EUR).
The ceilings on tobacco aid remain unchanged and the maximum annual amount which can be transferred amounts to EUR 16,897 million (EUR 337,937 million x 5% = EUR 16,897 million).
Dette beløb fra konto 05 03 02 22 vil i stedet være tilgængeligt på konto 17 03 02 – Fællesskabsfonden for Tobak.
This amount from line 05 03 02 22 will be available instead under budget line 17 03 02 – Community Tobacco Fund.
Da dette er en overførsel mellem afsnit, medfører denne foranstaltning ikke yderligere budgetbevillinger.
As this is a transfer between titles, this measure does not entail any additional budget appropriations.
Det er klart, at dette forslag også er omfattet af midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme i overensstemmelse med erklæring nr. 3 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 og Det Europæiske Råds konklusioner ("en fuldstændig, vidtgående gennemgang af alle aspekter af EU's udgifter, herunder den fælles landbrugspolitik").
It is clear that this proposal is also subject to the mid-term review of the Multi-annual Financial Framework foreseen in Declaration 3 of the IIA of 17 May 2006 and the conclusions of the European Council (‘full, wide-ranging review covering all aspects of EU spending, including the CAP’).
Budgetudvalget opfordrer Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, der er korresponderende udvalg, til at indarbejde følgende ændringsforslag i sin betænkning:
The Committee on Budgets calls on the Committee on Agriculture and Rural Development, as the committee responsible, to incorporate the following amendment in its report:
Formålet med dette ændringsforslag er at minde om, at forslaget, der indgår i den fælles landbrugspolitik, ikke blot er omfattet af midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme i overensstemmelse med erklæring nr. 3 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 og Det Europæiske Råds konklusioner ("en fuldstændig, vidtgående gennemgang af alle aspekter af EU's udgifter, herunder den fælles landbrugspolitik"), men også er underlagt kontrol under den årlige budgetprocedure.
This amendment aims to recall that the proposal, being part of the CAP, it is not only subject to the mid-term review of the Multiannual Financial Framework foreseen in Declaration 3 of the IIA of 17 May 2006 and the conclusions of the European Council (‘full, wide-ranging review covering all aspects of EU spending, including the CAP’), but also subject to scrutiny within the annual Budget Procedure.
Laima Liucija Andrikienė, Richard James Ashworth, Reimer Böge, Paulo Casaca, Brigitte Douay, Szabolcs Fazakas, Salvador Garriga Polledo, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Anne E. Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Cătălin-Ioan Nechifor, Margaritis Schinas, Esko Seppänen, Nina Škottová, Theodor Dumitru Stolojan, László Surján, Helga Trüpel, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
Laima Liucija Andrikienė, Richard James Ashworth, Reimer Böge, Paulo Casaca, Brigitte Douay, Szabolcs Fazakas, Salvador Garriga Polledo, Ingeborg Gräßle, Louis Grech, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Anne E. Jensen, Wiesław Stefan Kuc, Janusz Lewandowski, Vladimír Maňka, Cătălin-Ioan Nechifor, Margaritis Schinas, Esko Seppänen, Nina Škottová, Theodor Dumitru Stolojan, László Surján, Helga Trüpel, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
om kvinder og videnskab
on women and science
− der henviser til Rådets resolution af 20. maj 1999 om kvinder og videnskab
– having regard to the Council Resolution of 20 May 1999 on women and science
EFT C 201 af 16.7.1999, s. 1. ,
OJ C 201, 16.7.1999, p 1. ,
− der henviser til Rådets resolution af 26. juni 2001 om videnskab og samfund samt om kvindernes rolle inden for videnskab
– having regard to the Council Resolution of 26 June 2001 on science and society and on women in science
EFT C 199 af 14.7.2001, s. 1. ,
OJ C 199, 14.7.2001, p 1. ,
− der henviser til Rådets resolution af 27. november 2003 om kvinder og mænds lige adgang til og deltagelse i vidensamfundet med henblik på vækst og innovation
– having regard to the Council Resolution of 27 November 2003 on equal access to and participation of women and men in the knowledge society for growth and innovation
EUT C 317 af 30.12.2003, s. 6. ,
OJ C 317, 30.12.2003, p 6. ,
– der henviser til Rådets konklusioner af 18. april 2005 om styrkelse af de menneskelige ressourcer i videnskab og teknologi inden for det europæiske forskningsområde,
– having regard to the Council Conclusions of 18 April 2005 on reinforcing human resources in science and technology in the European Research Area,
EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1. ,
OJ L 412, 30.12.2006, p.1.
EFT L 269 af 5.10.2002, s. 15. ,
OJ L 269, 5.10.2002, p 15. ,
– der henviser til Kommissionens handlingsplan om videnskab og samfund ( KOM(2001)0714 ),
– having regard to the Commission's Science and Society Action Plan ( COM(2001)0714 ),
– der henviser til Kommissionens interne arbejdsdokument "Women and Science: Excellence and Innovation - Gender Equality in Science" ( SEK(2005)0370 ),
– having regard to the Commission staff working document entitled ‘Women and Science: Excellence and Innovation - Gender Equality in Science’ ( SEC(2005)0370 ),
– der henviser til Kommissionens grønbog "Nye perspektiver på det europæiske forskningsrum" ( KOM(2007)0161 ) og Kommissionens interne arbejdsdokument til grønbogen ( SEK(2007)0412 ),
– having regard to the Commission Green Paper entitled ‘The European Research Area: New Perspectives’ ( COM(2007)0161 ) and the Commission staff working document accompanying the above mentioned Green Paper ( SEC(2007)0412 ),
– der henviser til sin beslutning af 3. februar 2000 om meddelelse fra Kommissionen "Kvinder og videnskab – mobilisere kvinder til berigelse af europæisk forskning"
– having regard to its resolution of 3 February 2000 on the communication from the Commission entitled: ‘Women and science - Mobilising women to enrich European research’
EFT C 309 af 27.10.2000, s. 57. ,
OJ C 309, 27.10.2000, p.57. ,
– der henviser til Kommissionens meddelelse af 1. marts 2006 om en køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010 ( KOM(2006)0092 ) og sin beslutning herom af 13. marts 2007
– having regard to the Commission communication of 1 March 2006 entitled ‘A Roadmap for equality between women and men 2006-2010’ ( COM(2006)0092 ) and to its relevant resolution of 13 March 2007
EUT C 301 E af 13.12.2007, s. 56. ,
OJ C 301 E, 13.12.2007, p 56. ,
– der henviser til sin beslutning af 19. juni 2007 om en regelramme for foranstaltninger, der giver unge kvinder i EU bedre muligheder for at forene familieliv og studieperioder
– having regard to its resolution of 19 June 2007 on a regulatory framework for measures enabling young women in the European Union to combine family life with a period of studies
Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0265 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0265 . ,
– der henviser til sin beslutning af 27. september 2007 om ligestilling mellem kønnene i Den Europæiske Union – 2007
– having regard to its resolution of 27 September 2007 on equality between women and men in the European Union - 2007
Vedtagne tekster, P6_TA(2007)0423 . ,
Texts adopted, P6_TA(2007)0423 . ,
– der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi ( A6‑0165/2008 ),
– having regard to the report of the Committee on Women's Rights and Gender Equality and the opinion of the Committee on Industry, Research and Energy ( A6‑0165/2008 ),
A. der henviser til, at forskning er en afgørende sektor for EU's økonomiske udvikling, og at Europa har brug for at rekruttere 700 000 flere forskere som en del af gennemførelsen af Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse,
A. whereas research represents a crucial sector for the economic development of the European Union, and whereas Europe needs to recruit 700 000 additional researchers as part of the fulfilment of the Lisbon strategy for growth and employment,
B. der henviser til, at kvindelige forskere er i mindretal i EU, idet de i gennemsnit udgør 35 % af de forskere, der er ansat i staten og på højere læreanstalter, og kun 18 % af de privatansatte forskere,
B. whereas female researchers are in a minority within the EU, comprising an average of 35% of researchers working in the government and higher education sectors and comprising an average of only 18% of researchers working in the private sector,
C. der henviser til, at andelen af kvinder med de højeste akademikergrader sjældent overstiger 20 %, og at mænd har tre gange så store chancer som kvinder for at få professorater eller lignende,
C. whereas the percentage of women in the top grades of academia rarely exceeds 20%, and men are three times more likely than women to obtain professorships or their equivalent,
D. der henviser til, at der stadig stort set ikke foreligger data opdelt efter køn om forskeres kvalifikationer, forskningsområde og alder, selv ikke i medlemsstaterne,
D. whereas sex-disaggregated data on researchers by qualification, field of science and age are still scarcely available even in Member States,
E. der henviser til, at kvindelige forskere støder på større vanskeligheder end mandlige forskere, når det gælder om at forene arbejde og familieliv,
E. whereas female researchers experience more difficulty in reconciling working and family life than male researchers,
F. der henviser til, at der stadig er en markant mangel på kvinder i ledende forskningsstillinger,
F. whereas the lack of women in scientific leadership positions remains significant,
G. der henviser til, at kvinderne ikke er tilstrækkeligt repræsenteret i universiteternes beslutningstagende organer, til at der kan gennemføres en afbalanceret kønspolitik,
G. whereas the representation of women in university decision-making bodies is not high enough for the implementation of a gender-balanced policy,
H. der henviser til, at der i de fleste lande stadig ikke er lige så mange kvinder som mænd i videnskabelige udvalg,
H. whereas in a majority of countries the share of women on scientific boards has not reached parity,
I. der henviser til, at et af de prioriterede områder for handling på EU-plan i ovennævnte køreplan for ligestilling mellem mænd og kvinder 2006-2010 er ligelig repræsentation i de beslutningstagende organer, bl.a. målet om 25 % kvinder i ledende stillinger inden for forskning i den offentlige sektor, der skal være opfyldt inden udgangen af 2010,
I. whereas one of the priority areas for EU action in the above-mentioned Roadmap for equality between women and men 2006-2010 is equal representation in decision making, including a target of 25% of women in leading positions in public-sector research, to be met by 2010,
J. der henviser til, at Det Europæiske Forskningsråd ikke har opnået balance mellem kønnene, idet kun fem af de 22 medlemmer i rådet er kvinder,
J. whereas the European Research Council has not achieved a gender balance with only 5 women out of 22 in the Scientific Council,
K. der henviser til, at kvinder, selv om de udgør over 50 % af de studerende i EU og tager 43 % af ph.d.-graderne i EU, i gennemsnit kun beklæder 15 % af de højere akademiske stillinger og dermed har betydelig mindre indflydelse på beslutningstagningen inden for forskningen,
K. whereas, even though women make up more than 50% of EU students and achieve 43% of EU doctoral degrees, they hold, on average, only 15% of senior academic posts and thereby have considerably less influence with regard to decision-making positions in research,
L. der henviser til, at det nuværende syvende rammeprogram ikke kræver obligatoriske handlingsplaner for ligestilling i projektforslag,
L. whereas the current FP7 does not require mandatory gender action plans for project proposals,
1. henleder medlemsstaternes opmærksomhed på, at kønsstereotyper stadig opretholdes i uddannelsessystemerne i Europa, især inden for forskningsområder som naturvidenskab;
Draws the attention of the Member States to the fact that education systems in Europe continue to sustain gender stereotypes, in particular in areas of research such as the natural sciences;
4. bemærker, at en meget høj andel af kvinder opgiver deres videnskabelige karriere i årenes løb; mener, at dette fænomen, som ofte er blevet betegnet som "den utætte rørledning", bør undersøges ud fra forskellige modeller, herunder "push and pull factors"-modellen; opfordrer de pågældende myndigheder til, når der foreslås løsninger, at tage højde for forskellige faktorer som f.eks. arbejdsmiljø, faglige stereotyper, konkurrence, mobilitetskrav og familieansvar;
Notes that an excessively high proportion of women scientists give up their careers at some point; considers that this pattern, which has often been described as the ‘leaking pipeline’ model, needs to be analysed on the basis of various models including the ‘push and pull factors’ model; calls on the competent authorities to take account of various factors such as working environment, occupational stereotypes, competition, mobility requirements and family responsibilities when formulating possible solutions;
6. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i definitionerne af ekspertise og en "god forsker" at tage behørigt hensyn til forskellene mellem mænds og kvinders forskningskarrierer; understreger, at kvindelige forskere også bidrager til forskningsverdenen med andre perspektiver og valg af forskningsemner;
Calls on the Commission and the Member States to take due account, in the definitions of excellence and a 'good researcher', of the differences between male and female scientific careers; stresses that female researchers also contribute to the world of research with different perspectives and choices of research topics;
21. er fast overbevist om, at der bør indføres særlige ansættelses-, uddannelses- og pr-foranstaltninger for at fremme og tilskynde til større deltagelse af kvinder inden for områder som teknologi, fysik, ingeniørvidenskab, computervidenskab og andre områder, der beklageligvis fortsat domineres af mænd;
Firmly believes that specific recruitment, training and public relations measures need to be introduced in order to promote and encourage greater participation on the part of women in fields such as technologies, physics, engineering, computer science and other domains which are still, regrettably, dominated by men;
31. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, and to the Governments and Parliaments of the Member States.
I denne betænkning gøres der et forsøg på at indkredse sociale, kulturelle og andre former for hindringer, som kan forklare, hvorfor kvinder er underrepræsenteret inden for videnskaben.
The report seeks to identify social, cultural and other kind of barriers that account for the under-representation of women in science.
Der indledes med en kort beskrivelse af konteksten for den aktuelle situation, men betænkningen koncentreres især om at se fremad for at pege på mulige løsninger og bedste praksis for at fjerne hindringerne.
It will briefly introduce the context for the situation today, but the main focus of the report will be to look forward to point to possible solutions and best practices for solving the situation.
Baggrunden for betænkningen er den aktuelle situation i Europa, hvor kvinder i høj grad er underrepræsenteret inden for videnskaben.
The background for the report is the current European situation, where women are greatly underrepresented in the field of science.
Det fremgår at statistikkerne, at flere kvinder end mænd tager en højere uddannelse, men når det gælder om at vælge en forskningskarriere, er mændene stadig i overtal.
Statistics tells us that more women than men engage in taking a higher education, yet when it comes to choosing the research career, women are still outnumbered by men.
Den store stigning i antallet af kvinder på højere uddannelser har hverken ført til en tilsvarende ændring af forholdet mellem kvinder og mænd inden for særlige forskningsområder eller professioner – det vil sige en ændring i den horisontale kønsopdeling – eller fjernet de kønsspecifikke lønforskelle.
The huge increase in participation of women in higher education has neither led to a corresponding change in the ratio of women to men in particular fields of study or professions – that is, a change in horizontal gender segregation – nor has it eliminated the gender-specific wage gap.
Hvorfor bør vi bekymre os om kønsopdelingen inden for videnskaben?
Why should we be concerned with gender segregation in science?
Det er der især to grunde til.
There are two main reasons.
For det første er der visse forskningsområder, som har højere status end andre; underrepræsentationen af kvinder inden for områder med højere status (f.eks. fysik) betyder, at kvindelige forskere generelt har lavere status end mandlige forskere.
First, certain fields of science are of higher status than others; under representation of women in higher status fields (such as physics) means that, in aggregate, women scientists have lower status than men scientists.
For det andet kan vi komme til at mangle videnskabeligt personale på krævende områder.
Second, we may face a shortage of scientific personnel in demanding fields.
Når evnen til at udføre meget krævende videnskabeligt arbejde ikke er relateret til kønnet, ville puljen af mulige kandidater til disse områder være langt større, hvis kvinder deltog i fuldt omfang i forskningen.
If talent for doing very demanding scientific work is unrelated to sex, the pool for these fields would be much larger with women fully participating in science.
Kvindelige forskere udgør stadig et mindretal i den statslige sektor og på de højere læreanstalter; i begge sektorer er der i gennemsnit i EU 35 % kvinder.
Women researchers are still a minority in the government and higher education sectors, with both sectors having an EU average of 35% women.
I alle landene har disse sektorer ikke desto mindre større andele af kvindelige forskere end erhvervssektoren, hvor de seneste data viser et EU-gennemsnit på 18 % kvinder, men der er store variationer landene imellem.
In all countries these sectors nevertheless have higher proportions of women researchers than the business enterprise sector with an EU average of 18% women according to latest data, but there are large cross-country variations.
De lande, der har færrest kvindelige forskere i erhvervssektoren, er Tyskland (11,8 %), Østrig (10,4 %) og Nederlandene (8,7 %), mens Letland, Bulgarien og Rumænien alle har over 40 % kvinder.
The countries with the fewest women in business research are Germany (11.8%), Austria (10.4%) and Netherlands (8.7%) whereas Latvia, Bulgaria and Romania all have over 40% women.
Situationen bliver kun meget langsomt bedre.
The situation is improving very slowly.
Kvindelige forskere har kun højere vækstrater end mænd i under halvdelen af landene, og for nogle få landes vedkommende er procentdelen af kvindelige forskere faldet.
Women researchers only have higher growth rates than men in less than half of the countries, and for a few countries the percentage of women researchers has decreased.
Fordelingen af forskere på de videnskabelige hovedområder viser forskellige mønstre for mænd og kvinder.
The distribution of researchers by main fields of science shows different patterns for men and women.
Blandt de mandlige forskere på de højere læreanstalter arbejder 54 % inden for naturvidenskab og ingeniørfagene, mens de kvindelige forskeres andel udgør 37 %.
Among male researchers in the higher education sector, 54% work in natural science and engineering compared to 37% among women researchers.
Denne fordeling af forskerne på hovedområderne afspejler naturligvis mænd og kvinders studievalg inden for de højere uddannelser.
This distribution of researchers across the broad field of science of course reflects study choices made by men and women in higher education.
I de seneste år er der kommet flere undersøgelser, som sammenligner lande og historiske perioder med hensyn til den horisontale kønsopdeling inden for de højere uddannelser.
In recent years various studies comparing countries and historical periods in light of horizontal gender segregation in higher education have been presented.
Undersøgelserne peger på, at antallet af kvinder inden for ingeniørfagene er steget i de fleste lande i løbet af de sidste 20 år.
They indicate that in the past twenty years the number of women in engineering has increased in most countries.
Denne stigning er imidlertid forholdsvis lille og ofte mindre end inden for andre fag og studieområder.
This increase, however, is rather small and often lower than in alternate professions and fields of study.
Med andre ord sker stigningen i antallet af kvinder primært inden for fag, som i forvejen havde en stor andel af kvinder.
In other words: the increase in the number of women is occurring mostly in fields of study that already had a high percentage of females
En række enkeltfaktorer, som afgør det individuelle valg, refererer til kønsstereotyper.
A group of individual factors determining individual choices refers to gender stereotypes.
Kønsstereotyper er forsimplede, men ofte dybt rodfæstede opfattelser af mandlige og kvindelige egenskaber.
Gender stereotypes are simplified but often deep-rooted perceptions of male and female characteristics.
De er med til at underbygge opretholdelsen af særlige kønsroller og kønsopdeling inden for erhverv.
They support the continuity of specific gender roles and occupational gender segregation.
Nogle teorier antager, at kønsstereotyper dannes under socialiseringsprocessen, mens andre antager, at kønsrollerne produceres og reproduceres livet igennem.
Some approaches assume that gender stereotypes are formed during the socialisation process whereas others suggest a lifelong process of production and reproduction of gender roles.
Typiske mandlige egenskaber – ifølge kønsstereotyperne – er bl.a. mænds interesse for tekniske emner, analytisk kompetence, talent for håndværk, fokus på karriere og professionelle ambitioner, evne til at gøre sig gældende, dominans, selviskhed og vilje til "impression management".
Typical male characteristics – according to gender stereotypes – include, among others, their interest in technical issues, analytical competences, talent for craftsmanship, career focus and professional ambition, ability to assert themselves, dominance, selfishness, and willingness to “impression management”.