natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På nuværende tidspunkt er den del af jorden, der anvendes til produktion af biobrændstoffer, på kun 25 millioner hektarer eller ca. 0,5 % af de 5 milliarder hektarer global landbrugsjord.
Currently, the amount of land devoted to growing bio-fuels is only 25 million hectares, or about 0.5 % of the 5 billion hectares of global agricultural land.
I vurderingen af tilgængelige arealer til energiafgrøder formodes det generelt, at fødevare- og foderkrav først og fremmest skal opfyldes.
In assessing the availability of land for energy crops, it is generally assumed that food and feed requirements should be met first.
Men energiafgrøder skal ikke nødvendigvis dyrkes på landbrugsjord.
But energy crops need not grow on arable land.
Afgrøderne kan i stedet dyrkes på udpint jord og dermed minimere konflikterne om arealanvendelse.
Instead they can grow on degraded lands, thereby minimizing land use conflicts.
I andre tilfælde kan den samme afgrøde resultere i afgrøder for flere produkter – herunder fødevarer, foder, brændstoffer, fiber og andre kategorier.
In other cases, the same crop may result in multiple products—including food, feed, fuel, fibre and other categories.
Fastlæggelsen af økonomiske incitamenter for bioenergiafgrøder bør derfor koncentreres på udpinte og ubenyttede eller marginale arealer, hvor det er muligt, og skal have til formål at fremme flere produkter.
The provision of economic incentives for bio-energy crops should therefore be concentrated on degraded, abandoned, or marginal lands where possible, and should aim to encourage multiple products.
Selv om produktionen af biobrændstoffer indtil nu ikke har haft overvejende negative konsekvenser for fødevarepriserne, betyder det ikke, at produktionen ikke vil skabe problemer i fremtiden, hvis produktionen af biobrændstoffer fremmes og/eller når ud til mere følsomme regioner.
The fact that bio-fuels production up till now has not had an overall negative effect on food prices does not preclude it from causing such problems in the future, should bio-fuels production reach much higher levels and/or move into sensitive regions.
I takt med at verden oplever, at der er færre og/eller dyrere fossile brændstoffer – kombineret med stigende befolkningstal og ændrede kostvaner – vil presset på jorden blive større.
Furthermore, as the world faces dwindling and/or more costly supplies of fossil fuels - in combination with increasing population and changing diet - there will inevitably be more land pressures.
Den eventuelle spænding mellem på den ene side øget produktion af biobrændstoffer og på den anden side fødevareproduktion, tab af biodiversitet og skovrydning skal tages alvorligt.
The potential tension between, on the one hand, increased bio-fuels production and, on the other hand, food production, biodiversity loss and deforestation have to be taken seriously.
Der skal træffes vanskelige beslutninger.
Difficult trade-offs have to be made.
Det vil være en særlig udfordring at undgå at bidrage til yderligere skovrydning.
A particular challenge will be to avoid contributing to further deforestation.
Risikoen for forskydning er tydelig.
The risk for displacement is obvious.
Når vegetabilsk olie i stigende grad anvendes til biodiesel, fokuseres der straks på tropiske skove som alternativer.
For instance, when vegetable oils are increasingly used for bio-diesel, forest lands in the tropics present themselves as alternatives immediately.
Den eneste effektive måde, hvorpå dette pres kan afbalanceres, er gennem en form for kompensationsordning for "forhindring af skovrydning".
The only effective way to balance such pressures would be through some kind of a compensation scheme for “avoided deforestation”.
Stort potentiale i tropiske lande
Major potential in tropical countries
Biomasseafgrøder dyrket i tropiske og subtropiske områder, med hensyn til energi pr. enhed jord, er i gennemsnit 4-6 gange mere produktive end afgrøder, der typisk er dyrket i tempererede klimaer.
Biomass crops grown in tropical and sub-tropical regions, in terms of energy per unit of land, are 4-6 times more productive on average than typical crops grown in temperate climates .
Tropiske lande er blevet negativt påvirket af de landbrugssektorer i de OECD-lande, der har modtaget store tilskud.
Tropical countries have been impacted negatively by the heavily-subsidized agricultural sectors in OECD countries.
En landbrugsreform kunne skabe reelle muligheder, ikke mindst for de mindst udviklede lande, for at modernisere deres landbrugssektorer ved hjælp af biobrændstoffer som en slags drivkraft.
Agricultural reform could offer real opportunities, not l east for the LDCs, to modernize their agricultural sectors, using bio-fuels as somewhat of a driver.
Den overvejende begrundelse for bioenergihandel mellem Nord og Syd er hovedsageligt de store forskelle i produktivitet og produktionsomkostninger.
The underlying logic for North-South bio-energy trade arises mainly from the large differences in productivity and cost of production.
Derfor er det naturligt at anerkende det umådelige potentiale for effektiv produktion af biobrændstoffer, der findes i mange afrikanske og sydamerikanske lande .
It is therefore natural to recognize the huge potential for effective bio-fuels production offered by many African and Latin American countries .
Import fra disse kontinenter burde være et relevant alternativ for den Europæiske Union, forudsat at produktionen opfylder strenge kriterier for bæredygtighed.
Imports from these continents ought to be a favored alternative for the Europea n Union, provided the production is guided by strict sustainability criteria.
For at udvikle en biobrændstofindustri har mange lavindkomstlande imidlertid stærkt brug for at opbygge kapacitet.
However, to develop a bio-fuels industry most low-income countries are in great need of capacity building.
Kommissionens nye initiativ, den globale klimaalliance, vil være et perfekt instrument i denne sammenhæng.
The recent Commission Initiative, the Global Climate Change Alliance, should be a perfect instrument for this.
Henstilling til forsigtig tilgang
Cautious approach recommended
Det føles således som et stort ansvar at være ordfører i denne sammenhæng.
Being draftsman of this report therefore feels like a huge responsibility.
Bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer er bydende nødvendige og samtidig umådeligt komplicerede at udvikle.
The sustainability criteria for bio-fuels are urgently needed, at the same time immensely complex to develop.
Hvis det gøres hensigtsmæssigt, vil biobrændstoffer være et positivt bidrag til at bekæmpelse af klimaændringer og fremme af energiforsyningssikkerhed.
If done the right way, bio-fuels should be able to contribute positively to climate change mitigation and energy security.
Hvis ikke, er der en oplagt risiko for, at biobrændstofinitiativet vil være en stor fiasko.
If not, the risk is obvious that the bio-fuels initiative could end in a big failure.
Udviklingen af biobrændstoffer befinder sig stadig i de tidligere stadier.
We are presently in the early stages of bio-fuel developments.
Selv om videnskabelige forsøg med andengenerationsbiobrændstoffer ser lovende ud, er tidsperspektivet et problem.
While research efforts into the next generation of bio- fuels look promising, the problem is the time perspective.
De fleste eksperter tvivler på, at teknologier, der er baseret på træcellulose, vil være kommercielt tilgængelige i en betydelig grad inden for de næste 10-15 år.
Most experts doubt that technologies based on ligno-cellulose will be commercially viable in a significant way within the next ten to fifteen years.
Hvis denne forudsigelse er korrekt – og hvis EU skulle bibeholde det bindende mål på 10 % – ville produktionen af biobrændstoffer, hovedsageligt baseret på agrobrændstoffer, stige voldsomt.
If this prediction is right - and the EU would maintain the 10% binding target – bio-fuels production will expand rapidly, based primarily on agro-fuels.
Dette kunne have alvorlige konsekvenser for fødevaresikring, biodiversitet og regnskovenes ødelæggelse.
This could have serious implications for food security, for biodiversity as well as for the rate of rainforest destruction.
På grund af alle de ubekendte faktorer – både i forbindelse med den teknologiske udvikling, men også i forbindelse med ændringer i arealanvendelsen – er der grund til forsigtighed og trinvis fremgangsmåde.
Because of all the unknowns – both with regard to technology developments but also to land use changes – there is a compelling argument for caution and a step-by-step approach.
Det forslåede bindende mål på 10 % virker for optimistisk.
The proposed 10% binding target appears too optimistic.
Målsætningen skal ikke være at nå målet for enhver pris, men hellere at implementere en politik med store fordele for miljøet.
The objective should not be to reach the target at all costs, rather to implement policies which result in a significant benefit for the climate.
Kommissionens forslag – en kritisk gennemgang
The Commission Proposal – a critical review
Kommissionens forslag om bæredygtighedskriterier for biobrændstoffer har sine klare fordele.
The Commission proposal on sustainability criteria for bio-fuels has its clear merits .
Der er imidlertid brug for omfattende ændringer.
However, there is need for significant changes.
Indledningsvis er det vigtigt at fremhæve et vigtigt punkt.
At the outset, an important point has to be made.
Ved at etablere bæredygtighedskriterier, skaber EU et " premium market" for transportbrændstoffer baseret på vedvarende energi.
By establishing the sustainability criteria, the EU is creating a premium market for transport fuels based on renewable energy.
Heraf følger naturligt, at EU skulle være i besiddelse af alle rettigheder til indførelse af specifikke krav for sådanne brændstoffer.
From this naturally follows, that the EU should have all the right to introduce specific demands on such fuels.
Endnu en generel kommentar er, at EU ikke er alene om at forsøge at regulere indførelsen af transportbrændstoffer baseret på vedvarende energi.
A further general comment concerns the fact that EU is not alone in making efforts to regulate the introduction of transport fuels based on renewable energy.
Det endelige mål burde være at indføre bæredygtighedskriterier, der er bredt accepteret internationalt.
The ultimate goal ought to be the adoption of sustainability criteria that are widely accepted internationally.
Kommissionen bedes om at udvide dialogen til at omfatte andre større aktører, med det formål at opnå en fælles forståelse af problemstillingen.
The Commission is called upon to broaden the dialogue with other major actors, the objective being to reach as common an understanding as possible.
Revidering af det bindende mål
Revise the binding target
Da målet først blev fastsat af Det Europæiske Råd, var det betinget.
When the target was first agreed upon by the European Council it was conditional.
De tre betingelser, der blev fastsat var: 1) Fastsættelsen af bæredygtighedskriterier, 2) den kommercielle tilgængelighed af andengenerationsbiobrændstoffer, og 3) ændringsforslaget til direktivet om brændstofkvalitet.
The three conditions set were: 1) the establishment of the sustainability criteria , 2) the commercial availability of second generation bio-fuels, and 3) the amendment of the Fuel Quality Directive.
Når man gør status over nyere videnskabelige rapporter, er de ubekendte faktorer forbundet med udbredelsen af biobrændstoffer talrige.
When taking stock of recent scientific reports the uncertainties linked to the expansion of bio-fuels are many.
Det er derfor, at både det Videnskabelige Udvalg i EEA samt FFC gik så vidt som til at anbefale en udsættelse af målet på 10 %.
This is the background why both the EEA Scientific Committee as well as the JRC went as far as recommending a suspension of the 10% target.
Der sættes spørgsmålstegn ved den kommercielle tilgængelighed af andengenerationsbiobrændstoffer og direkte samt indirekte konsekvenser for arealanvendelse med henblik på produktion af biobrændstoffer.
Major questionmarks concern the commercial availability of second generation bio-fuels and the direc t as well as indirect land use effects of bio-fuels production.
På grund af de mange ubekendte faktorer er det mest ansvarligt at revidere det vedvarende mål på 10 % og fastsætte et lavere mål – som f.eks. 8 % – og foretage regelmæssige undersøgelser af hele politikken, herunder målet.
Given the many unknowns today, the responsible way forward seems to be to reverse the decision about the 10% renewable target and, instead, go for a lower target – like 8 % - and undertake regular reviews of the whole policy, including the target.
Indførelse af bæredygtige klasser af vedvarende energi
Introduce sustainable categories of renewable energy
Formålet med direktivet er at fremme vedvarende energi.
The purpose of the Directive is to promote renewable energy.
For at nå målet på 20 % er det vigtigt at lette regler og forskrifter for vedvarende produktion af vedvarende energi, herunder adgang til forsyningsnettet og forenklede administrationsprocedurer.
To reach the 20% target, everything possible should be done to facilitate the rules and regulations pertaining to renewables production, including access to the grid and simplified administrative procedures.
Planlægningsregler skal være mere fleksible, ikke mindst for de typer vedvarende energi, der på forhånd kan defineres som værende bæredygtige.
Planning rules need to be made more flexible, not least for such types of renewable energy projects that a priori can be defined as sustainable.
Udvidelse af bæredygtighedskriterier til at omfatte biomasse til energi
Expand the sustainability criteria to biomass for energy
Der er stort behov for bæredygtighedskriterier for at lede produktionen af biobrændstoffer.
The need is strong for sustainability criteria guiding bio-fuels production.
Dog er det ikke logisk kun at fokusere på en enkelt del af brugen af biomasse til energiformål.
However, it is not logical to single out only one part of the use of biomass for energy purposes from the rest.
Der henstilles derfor til udvidelse af bæredygtighedskriterierne til at omfatte al brug af biomasse til energi
It is therefore proposed to extend the sustainability criteria to all uses of biomass for energy.
Kriterier for reduktion af drivhusgasemissioner
Criteria for GHG savings
Den foreslåede reduktion af drivhusgasemissioner på 35 % er efter forslagsstillerens mening ikke ambitiøs nok .
The proposed GHG saving of 35% is, in the opinion of your draftsman, too little ambitious .
Ved at sætte målet så lavt vil størstedelen af biobrændstofferne på markedet i dag være kvalificeret, og man risikerer at låse produktionen fast i en ineffektiv produktion med begrænsede fordele for miljøet og potentielt store konsekvenser i forbindelse med arealanvendelsen.
By setting such a low target, the majority of biofuels in the market today will qualify, with a risk of locking production into inefficient production with limited climate benefits and potential large in-direct land use effects.
Med en drivhusgasreduktion på kun 35 % vil det betydelige potentiale for effektiv produktion af biobrændstoffer i troperne derudover blive ignoreret.
Moreover, with a GHG threshold of only 35%, the significant potential for efficient bio-fuels production in the tropics is being downplayed.
Sidst, men ikke mindst, ligger der ingen tilskyndelse til innovation og yderligere nedbringelse af drivhusgasemissionerne i Kommissionens forslag.
Lastly, but not the least, no real incentive for innovation and GHG performance improvement is offered in the Commission proposal.
For at fremtidige biobrændstoffer skal kunne levere mere med hensyn til klimafordele foreslår ordføreren en grænse for reduktionen af drivhusgasemissioner på 50 % .
In order for future biofuels to deliver more in terms of climate benefits the proposal of your draftsman is a GHG saving threshold of 50% from the entry into force.
Derudover burde eventuelle støtteordninger, deriblandt tilskud, stå i rimeligt forhold til reduktionen af drivhusgasemissioner for at fremme de bedste alternativer inden for vedvarende energi til transport (herunder også elektricitet og hydrogen).
In addition, in order to give incentives to the best alternatives for renewable energy in transport (including also electricity and hydrogen) possible support schemes, including subsidies, in Member States should be proportional to the GHG saving.
Kriterier for "forbudte områder"
Criteria for "No-go areas"
Dog udelader den foreslåede liste over "forbudte områder" visse særlige områder og bør udvides, for eksempel ved at vedtage kategorierne for områder med høj bevaringsværdi.
However, the proposed list of “no-go” areas does omit certain sensitive areas and ought to be complemented, for instance by adopting the High Conservation Value Land categories.
I Kommissionens forslag anlægges der en unuanceret synsvinkel på landbruget.
The Commission proposal paints the world too much in black and white with regard to land use..
Landområder kan enten fuldt ud anvendes til produktion eller slet ikke anvendes.
Land areas are either open to full production or prohibited for use.
I europæiske skove – og tropiske skove – bør bæredygtig forvaltning være mulig, således at der kan anvendes begrænsede mængder biomasse, hvis det gøres på en bæredygtig måde.
In European forests, as well as in tropical forests, sustainable management ought to be possible, so that limited amounts of biomass can be used, if it is done in a sustainable way.
Sociale kriterier
Social criteria
Sociale kriterier var ikke medtaget i Kommissionens forslag, bl.a. fordi man mente, at medtagelsen af sådanne kriterier ikke ville være i overensstemmelse med WTO's regler.
Social criteria were not included in the Commission proposal, one of the reasons given that introducing such criteria could be in conflict with WTO rules.
I forslaget opfordres Kommissionen til at udarbejde en rapport hvert andet år om alle de sociale konsekvenser, som den forøgede efterspørgsel efter og forbrug af biobrændstoffer har.
The proposal of this report is for the Commission to draw up a special report every second year, pertaining to a whole range of social impacts of the increased demand and use of bio-fuels.
Metodologi for beregning af drivhusgasbesparelser
Methodology for calculation of GHG savings
De foreslåede drivhusgasbesparelser er beregnet ved hjælp af en LKM-metode som beskrevet i bilag VII.
The called-for GHG saving is calculated through a LCA methodology, described in annex VII.
Metodologien er i princippet hensigtsmæssig og fleksibel nok til, at der kan foretages justeringer efter vedtagelse af direktivet.
The methodology is in principle sound and sufficiently flexible to allow for adjustments after the Directive has been agreed upon.
Der er foreslået specifikke standardværdier for dyrkning, produktion og transport af biobrændstoffer – samt for ændringer i arealanvendelsen – som referencepunkter.
Specific default values are suggested for the cultivation, production and transport of bio-fuels - as well as for land use changes - to be used as reference points.
Der må sættes spørgsmålstegn ved den generaliserede måde, hvorpå disse standardværdier er fastsat – i forhold til arealanvendelse og ændret arealanvendelse samt i forhold til dyrkning.
The generalized way by which the default values are established must be questioned - in relation to land us e and land use change , but, as well, to cultivation.
Kommissionens forslag bygger tilsyneladende på den logik, at en bestemt form for arealanvendelse, f.eks. dyrkning af græsarealer, vil medføre samme reduktion af drivhusgasemissioner og/eller samme reduktion af kulstof, ligegyldigt hvor produktionen finder sted.
The logic of the Commission proposal seems to be that a certain type of land use, like cultivating grasslands, will lead to the same GHG savings and/or the same carbon losses, regardless of where production takes place.
Men mængden af lagret kulstof i græsarealer varierer, og derfor kan de ikke beskrives ved en enkelt standardværdi .
But grasslands differ in the amount of carbon stored , and hence cannot be described through a single default value .
Alene i Brasilien er der anslået ti forskellige typer græsarealer (cerrados) med forskellige karakteristika.
In Brazil alone, there are an estimated ten different types of grasslands (cerrados) with different characteristics.
Da hele videnskaben omkring produktion af biobrændstoffer er uhyre kompleks, især i forbindelse med de potentielt store konsekvenser af direkte og indirekte ændringer i arealanvendelse, er der brug for en mere regional tilgang.
Considering that the whole science around bio-fuels production is enormously complex, in particular when it comes to the potentially large effects of direct and indirect land use changes, there is need for a more regional approach.
Især med hensyn til emissioner fra ændret arealanvendelse er der foreslået en overordnet metodologi, som er baseret på IPCC's retningslinjer, hvori der er fastsat specifikke standardværdier for forskellige regioner.
In particular with regard to emissions from land use change a superior methodology is proposed, drawing upon work by the IPCC which provides specific default values for different regions.
Det vil være hensigtsmæssigt at benytte IPCC's metodologi.
There are strong reasons to make use of the IPCC methodology.
Den skaber mere fleksibilitet og vil sandsynligvis blive mødt med stor billigelse, da den allerede anvendes i vid udstrækning.
It provides more flexibility and is likely to meet with broad approval since it is already being used widely.
Der skal redegøres mere detaljeret for kulstof i jordbunden .
The role of soil carbon needs to be accounted for more explicitly.
Noget af produktionen, især den produktion, der er baseret på årlige afgrøder, vil øge mængden af kulstof lagret i jorden og dermed bidrage til at omdanne udpint jord til produktiv jord.
Some production, based in particular on perennial crops, will increase the carbon stored in soils and can thus help turn degraded or marginal land into productive land.
I metodologien har Kommissionen udeladt potentielle drivhusgasemissioner fra indirekte ændret arealanvendelse , som f.eks. når produktionen af biobrændstoffer medfører overførsel af tidligere dyrkede afgrøder til andre arealer.
In the methodology the Commission has left out potential GHG emissions from indirect land use change, like when the production of bio-fuels leads to displacement of previously grown food crops on-to other lands.
Mange eksperter mener, at disse virkninger er betydelige.
Such effects are by many experts considered to be significant.
Dog findes der ingen samlet model, der kan give præcise beregninger for omfanget af virkningerne.
However, no global model exists to provide us with precise estimates of the scale of such effects.
Det er uhyre vigtigt at tillægge en beregning af disse virkninger til LCA-metodologien.
It appears essential to complement the LCA methodology with an estimate for such effects.
En mulighed, udviklet af ØKO-instituttet, vil være at benytte en såkaldt risiko-tillægger, dvs. en sanktion for de forventede ændringer i arealanvendelse, der vil blive lagt til de beregnede drivhusgasemissioner i forbindelse med produktionen af biobrændstof på landbrugsjord.
One possibility, developed by the OKO-Institut, would be to use a so-called risk adder, i e a penalty for the expected indirect land use changes that is added to the GHG emissions calculations for the production of biofuels on arable land.
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1, og artikel 95,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 175(1) thereof and Article 95 thereof
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1, og artikel 95 , for så vidt angår artikel 12, stk. 6, og artikel 15-17 ,
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 175(1) thereof and Article 95 thereof in relation to Articles 12(6) and 15, 16 and 17 ,