natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kommissionen har inden for rammerne af den ”tredje lovgivningspakke til fordel for sikkerhed til søs” fremsat et forslag om ændring af de eksisterende regler og standarder for anerkendte offentlige organisationers klassificering og inspektion af skibe, hvilket indebærer en ændring af direktiv 94/57/EF.
In its ‘Third package of legislative measures on maritime safety’ the Commission has put forward a proposal with the aim of reforming the current rules and regulations for recognised organisations classifying and inspecting ships, thus amending Directive 94/57/EC.
Da dette direktiv allerede er blevet ændret væsentligt flere gange, har man i forbindelse med denne fjerde revision besluttet helt at omarbejde teksten.
Since this directive has already been substantially amended on previous occasions, in this fourth update it has been decided to make use of the technique of recasting the text.
Forslaget indeholder fem reformafsnit:
The proposal contains five sections of reform:
Forbedring af de anerkendte organisationers kontrolsystemer
Improving the systems for the monitoring of recognised organisations
De anerkendte organisationer etablerer et fælles organ, som skal have til opgave at evaluere og certificere kvalitetsforvaltningssystemer.
The recognised organisations will establish a joint body for quality system assessment and certification.
Dette organ vil være uafhængigt af de anerkendte organisationer og få tildelt de ressourcer, der er nødvendige til at varetage deres opgave effektivt og kontinuerligt.
This body will be independent of the recognised organisations and have all the necessary resources to enable work to be carried out in depth and on a continuous basis.
Harmonisering af systemet med almindelig og begrænset anerkendelse
Harmonising the system of ordinary and limited recognition
Organisationens størrelse er afgørende for anerkendelse i henhold til det eksisterende system.
The present system limits recognition according to the size of the organisation.
Kommissionen foreslår, at dette system afskaffes, og at fællesskabsanerkendelse gøres betinget af kvaliteten og sikkerheden af organisationens aktivitet.
The Commission proposes to abandon this system and to tie in Community recognition based on the organisation’s performance in terms of quality and safety.
Samtidig indfører Kommissionen en sikkerhedsmekanisme, som giver den mulighed for at forhindre en anerkendt organisation – uanset dens størrelse – i at handle på vegne af medlemsstater inden for specialiserede områder, for hvilke den ikke har de fornødne beføjelser.
At the same time the Commission is introducing a safeguard mechanism enabling it to prevent a recognised organisation, whatever its size, from acting on behalf of Member States in specialised areas for which it does not have the necessary capability.
Kommissionen vil desuden undersøge de begrænsede anerkendelser, som er tildelt organisationer i overensstemmelse med det gældende direktiv, og ved hjælp af komitologiproceduren afgøre, om begrænsningerne skal erstattes af andre begrænsninger eller helt ophæves.
The Commission will also examine cases of limited recognition granted under the current directive and decide through the comitology procedure whether the limitations should be replaced or scrapped.
Forbedring af kriterierne for fællesskabsanerkendelse
Reform of the recognition criteria
Formålet er at forenkle anerkendelseskriterierne, eftersom udviklingen heraf har været lidet konsekvent.
The aim is to simplify the criteria for granting recognition, since they have been developed in a somewhat disorderly manner.
De foreslåede ændringer drejer sig hovedsagelig om antallet af inspektører i forhold til flåden i den pågældende klasse, anvendelsen af skibsinspektører der ikke udelukkende arbejder for en bestemt organisation, samt undersøgelse af anerkendte organisationers juridiske struktur.
The proposed changes are centred on the number of inspectors in proportion to the fleet being classified, the use of non-exclusive inspectors and consideration of the legal structure of recognised organisations.
Reform af sanktionssystemet
Reform of the system of penalties
Kommissionen ønsker i sidste instans at gøre sanktionssystemet mere fleksibelt ved at opstille en liste over overtrædelser og sanktioner, samt at indføre økonomiske sanktioner i stedet for at fratage organisationerne deres anerkendelse.
The Commission wants ultimately to make the penalty system more flexible.
Sådanne sanktioner vil være af afskrækkende karakter, og der vil blive taget højde for overtrædelsens omfang og den pågældende anerkendte organisations økonomiske kapacitet (kun systemets grundlæggende karakteristika vil blive fastlagt).
This means creating a list of infringements and penalties, in addition to replacing the suspension of recognition with financial penalties, taking account of the gravity of the infringement and the financial capacity of the recognised organisation concerned (only the basic features of the system will be defined).
Tydeliggørelse af anvendelsesområdet for visse bestemmelser i direktivet og fremme af anvendelse heraf
Clarifying the scope and facilitating the application of certain provisions in the present directive
Dette punkt refererer til de særlige metoder til fastlæggelse af Fællesskabets kontrolbeføjelser.
This point refers to the specific arrangements to define the Community’s inspection powers.
Det præciserer skibsinspektørers/revisorers adgang til skibenes dokumenter.
It clarifies the access of inspector-auditors to the ships’ documentation.
Hvad angår anvendelsesområdet, henvises til SOLAS-konventionen, dog uden henvisning til beskyttelse.
On the question of scope, the text refers to the SOLAS Convention, though excluding a section on protection.
Høring af de interesserede parter
Consultation of interested parties
Ordføreren har fundet det hensigtsmæssigt at holde et nyt møde med sektoren for endnu en gang at gøre sig bekendt med deres synspunkter.
The rapporteur thought fit to meet the industry a second time to re-acquaint himself with its criteria.
Han fik således arrangeret møder med IACS, den internationale sammenslutning af de vigtigste anerkendte organisationer, som foretager inspektion og certificering af mere end 90 % af hele verdens fragtskibe og repræsenterer 10 ud af de 12 organisationer, der er blevet anerkendt af Fællesskabet.
He accordingly arranged meetings with IACS, the international umbrella organisation for the main recognised organisations carrying out inspection and certification of more than 90 % of cargo vessels throughout the world and representing ten of the 12 organisations recognised by the Community.
Der er desuden blevet afholdt møder med skibsredere, skibsværfter og repræsentanter for den europæiske industri for skibsudstyr.
There were also meetings with shipbuilders, shipowners and representatives of the European marine equipment industry.
Ordføreren har desuden arrangeret en offentlig høring i Europa-Parlamentet, som var åben for hele Transportudvalget, for at imødekomme IACS' s ønske om at forklare rækkevidden og betydningen af anerkendte organisationer.
Furthermore, the rapporteur held a public hearing at the European Parliament that was open to the full Committee on Transport, with the aim of meeting the wish of the IACS to explain the scope and significance of recognised organisations.
Ordførerens betragtninger og forslag
The rapporteur’s considerations and proposals
Ordføreren er positiv over for Kommissionens direktivforslag, som er et skridt fremad med hensyn til at garantere sikkerhed til søs og bekæmpe forurening.
The rapporteur takes a positive view of the proposed directive, which is a step forward in providing for safety at sea and controlling pollution.
På trods heraf indeholder betænkningen en række ændringsforslag, der efter ordførerens mening forbedrer forslaget:
However, the report does put forward a number of amendments which in our view improve the proposal.
a) Forbedring af systemerne til overvågning af de anerkendte organisationer
(a) Improving the systems for monitoring recognised organisations
Etableringen af et fælles organ til evaluering og certificering af kvaliteten er en positiv foranstaltning.
The creation of a joint body for assessing and certifying quality is a welcome development.
Ordføreren kalder dette organ for et "vurderingsudvalg" og foreslår, at det får status af "uafhængigt", så det sikres den fornødne autonomi, og tildeles de nødvendige beføjelser til udførelse af dets opgaver.
The rapporteur gives this body a name, ‘Assessment Committee’, and calls for it to have independent status to safeguard its autonomy of action, and for it to be given the powers required to carry out its work.
Etableringen heraf skal ikke udelukkende henhøre under de anerkendte organisationer, men skal ske i samarbejde med medlemsstaterne og efter høring af Den Internationale Søfartsorganisation (IMO).
With regard to its establishment, this will not be a matter solely for the recognised organisations but will take place in conjunction with the Member States and in consultation with the IMO.
b) Forening af de to sider af det nuværende todelte system med almindelig og begrænset anerkendelse
(b) Merging the present twofold system of ordinary and limited recognition
Kommissionen foreslår, at det nuværende todelte anerkendelsessystem afskaffes og erstattes af en fællesskabsanerkendelse baseret på kvalitative kriterier i stedet for på kvantitative kriterier (der afhænger af størrelsen).
The Commission proposes to end the present twofold system and calls for a Community recognition scheme based on qualitative criteria, rather than quantitative criteria dependent on size.
Ordføreren anser reformen for at være positiv, men påpeger, at gensidig anerkendelse er kontroversiel.
The rapporteur sees this as a positive reform but points out that mutual recognition is a controversial matter.
Efter ordførerens mening går Kommissionen med rette ind for, at gensidig anerkendelse ikke bør være obligatorisk, men bør anvendes med omtanke og kun i de tilfælde, hvor de anerkendte organisationers regler og forordninger er identiske eller meget ensartede.
In the rapporteur’s judgement the Commission rightly argues that the approach to mutual recognition should not be imperative but prudential, confining it to cases in which the rules and regulations of the recognised organisations are identical or very similar.
Ordføreren har fremsat en række ændringsforslag for yderligere at præcisere sådanne tilfælde og for at sikre sig, at en harmonisering af reglerne baseres på de strengeste og mest rigoristiske standarder.
The rapporteur has put forward a number of amendments here to further clarify such cases, and ensure that when the rules are harmonised this should be done by reference to the most demanding and rigorous standards.
c) Reform af sanktionssystemet
(c) Reform of the system of penalties
Efter ordførerens opfattelse er det system, Kommissionen slår til lyd for, mere afbalanceret end det foregående.
In the rapporteur’s judgement the system that the Commission advocates comes closer to equity than its predecessor.
Et gradueret sanktionssystem, som er afpasset efter såvel overtrædelsens grovhed som organisationens økonomiske formåen, er mere retfærdigt og effektivt.
A system of graduated penalties proportionate both to the severity of the infringement and the organisation’s economic capacity is fairer and more effective.
Ikke desto mindre har ordføreren stillet nogle ændringsforslag, der sigter på at præcisere de typer af overtrædelser, som kan gøres til genstand for sanktioner.
However, the rapporteur has proposed some amendments to define more clearly the type of infringement that is likely to be penalised.
Også medlemsstaterne inddrages, idet disse skal informeres om de forebyggende og udbedrende foranstaltninger, som på krav af Kommissionen skal træffes af den anerkendte organisation, der har undladt at overholde kriterierne i bilag I eller de forpligtelser, som organisationen i henhold til direktivet skal opfylde, når den handler på vegne af en medlemsstat.
The Member States are also brought in, as they must be notified of any corrective or preventive measures that the Commission may require of a recognised organisation that fails to comply with the criteria laid down in Annex I, or with the requirements of the directive when the organisation is acting on behalf of a Member State.
Herudover åbnes der mulighed for at fremsætte bemærkninger til USS-udvalget (Udvalget for Sikkerhed til Søs og Forebyggelse af Forurening fra Skibe) af hensyn til retssikkerheden.
Moreover, we have added the option enabling Member States to put their allegations to the Committee on Safe Seas and the Prevention of Pollution from Ships (COSS), to avoid a situation in which they are unable to defend themselves.
Endelig nedsættes den procentdel, som tvangsbøder i alt kan udgøre af omsætningen, fra 10 % til 5 %, fordi den første anses for overdreven.
Finally, the total reference figure for penalty fines is reduced to 5 %, as 10 % appears excessive.
d) Begrænset eller ubegrænset erstatningsansvar
(d) Limited or unlimited liability
Spørgsmålet om de anerkendte organisationers begrænsede eller ubegrænsede erstatningsansvar er omstridt, og der kan fremføres argumenter for både det ene og det andet synspunkt.
Whether or not recognised organisations should have limited liability is a matter of controversy, and both sides put forward good reasons to support their views.
Rapporten konkluderer følgende:
The report’s conclusions are as follows.
Det ubegrænsede erstatningsansvar ved grov uagtsomhed, som gælder ifølge direktivet, accepteres uden indvendinger.
The directive states that in cases of gross negligence there must be provision for unlimited liability, and this principle is not disputed.
Med hensyn til spørgsmålet om erstatningsansvar ved simpel uagtsomhed indeholder direktivet ingen bestemmelser om ubegrænset ansvar, men overlader det til de berørte parter at forhandle og blive enige om de beløbsstørrelser, der skal anvendes.
As to the liability arrangements applicable in the event of simple negligence, the directive does not require unlimited liability but leaves it to the parties concerned to negotiate and agree on the sums to be applied.
På nuværende tidspunkt har 17 medlemsstater samt Norge indført begrænset erstatningsansvar i forbindelse med simpel uagtsomhed.
The current situation with cases of simple negligence is this: 17 Member States and Norway have established limited liability for cases of simple negligence.
Beløbsstørrelserne svarer i det store og hele til dem, der anvendes i direktivet, dog således at de i stedet for minimumsbeløb er blevet til maksimumsbeløb.
The amounts to a large extent reflect those in the directive, which were thresholds and are now ceilings.
Fem medlemsstater har gjort brug af muligheden i direktivets nuværende artikel 6 og har aftalt med de anerkendte organisationer, som de giver autorisation, at der også er ubegrænset erstatningsansvar ved simpel uagtsomhed.
Five Member States have approved the option provided by Article 6 of the current directive and have agreed with the authorised recognised organisations on unlimited liability even in cases of simple negligence.
Det er følgelig ordførerens opfattelse, at Kommissionens forslag er velafbalanceret og afspejler de kriterier, som der er flertalstilslutning til inden for EU.
As a result the rapporteur concludes that the Commission proposal is a balanced one and meets the majority’s criteria in the European Union.
Organisationer, der udfører inspektion og syn af skibe (omarbejdet)
Ship inspection and survey organisations (recast version)
om anmodning om beskyttelse af Giuseppe Garganis immunitet og privilegier
on the request for defence of the immunity and privileges of Giuseppe Gargani
– der henviser til anmodning af 30. november 2006 fra Giuseppe Gargani om beskyttelse af hans immunitet i forbindelse med en civil retssag ved en italiensk domstol, hvorom der blev givet meddelelse på plenarmødet den 11. december 2006,
– having regard to the request by Giuseppe Gargani for defence of his immunity in connection with civil proceedings pending before an Italian court, of 30 November 2006, announced in plenary sitting on 11 December 2006,
– der har hørt Giuseppe Gargani, jf. forretningsordenens artikel 7, stk. 3,
– having heard Giuseppe Gargani in accordance with Rule 7(3) of its Rules of Procedure,
– der henviser til betænkning fra Retsudvalget ( A6-0071/2007 ),
– having regard to the report of the Committee on Legal Affairs ( A6‑0071/2007 ),
På mødet den 11. december 2006 meddelte Parlamentets formand, at han havde modtaget en anmodning om beskyttelse af MEP Giuseppe Garganis parlamentariske immunitet med skrivelse af 30. november 2006, som var behørigt videresendt til Retsudvalget.
At the sitting of 11 December 2006, the President of Parliament announced that he had received a request for the defence of the Parliamentary immunity of Giuseppe Gargani MEP by letter of 30 November 2006, which was duly forwarded to the Committee for Legal Affairs.
Anmodningen har baggrund i et civilt søgsmål, der er blevet anlagt mod Gargani og udgiverne og ledelsen af ugemagasinet Il Roma af Angelica Di Giovanni, formand for Napolis Tribunale di Sorveglianza, hvori hun har nedlagt påstand om, at de in solidum tilpligtes at betale hende 500 000 EUR i erstatning for den skade, som hendes omdømme angiveligt har lidt som følge af en artikel skrevet af Gargani.
The request relates to civil proceedings brought by Ms Di Giovanni, the President of the Tribunale di Sorveglianza , Naples, against Mr Gargani, the publishers and the managers of the weekly Il Roma in which she seeks to have them held jointly and severally liable to pay her EUR 500,000 damages for the damage allegedly done to her reputation by Mr Gargani's article.
Garganis artikel havde titlen: "Paradoksal retfærdighed [...].
Mr Gargani's article was entitled "Illogical justice (....)
Ytringsfriheden behandlet som en forbrydelse.
Treating freedom of speech as a crime.
Endnu en metode til at gøre retssystemet til en parodi på retfærdighed?
Another means of turning the justice system into a travesty of justice?
Spørgsmålet dukker uvægerligt op igen, efter at endnu en retssag afføder skepsis og bestyrtelse".
The question inevitably arises after yet another court case causes doubt and dismay".
Artiklen omhandlede sagen om Lino Jannuzzi, en italiensk senator og journalist, der var blevet idømt mere end to års fængsel, "fordi Napolis Tribunale di Sorveglianza på grundlag af en usædvanlig fortolkning af loven ikke har imødekommet anmodninger om at ophæve dommen mod Jannuzzi for ærekrænkelse i forbindelse med hans udøvelse af journalistfaget i de foregående år".
The article discussed the case of Lino Jannuzzi, an Italian senator and journalist, who was sentenced to a term of over 2 years' imprisonment "because the Tribunale di Sorveglianza of Naples, on the basis of an extraordinary interpretation of the law, has rejected applications to suspend the sentence passed on Jannuzzi for defamation in the course of his activities as a journalist in previous years".
Artiklen kritiserede derefter retssystemets tilstand i Italien set i lyset af Jannuzzi-sagen, hvori det er meningen, at han skal "fængsles straks for tre artikler, som han skrev for ti år siden i overensstemmelse med den ytringsfrihed, der er fastslået i forfatningen som en af individets fundamentale rettigheder, og som gælder for ham og enhver anden italiensk borger".
The article went on to criticise the state of justice in Italy in the light of the Jannuzzi case, in which he is due to be "imprisoned immediately for three articles written a decade ago in accordance with the right of free expression enshrined in the Constitution among the fundamental freedoms of the individual which apply to him and every other Italian citizen".
Artiklen hævdede endvidere, at det forhold, at retten i Napoli ikke anvendte andre straffe end fængsel, skaber en instinktiv mistanke om "fumus persecutionis".
The article further claimed that the fact that the Court in Naples did not have recourse to penalties other than imprisonment generates an instinctive suspicion of fumus persecutionis .
Gargani behandlede i resten af artiklen straffemæssige alternativer til fængsel og spørgsmålet om manglen på regler om parlamentarisk immunitet som middel til at opnå ligevægt mellem de forskellige statsmagter og spørgsmålet om at undgå, at den dømmende magt har mulighed for at øve pres på parlamentet.
In the remainder of the article, Mr Gargani discussed alternative penalties to imprisonment and the question of the lack of rules on parliamentary immunity as a means of achieving a balance between the arms of the State and of avoiding the judiciary's being able to put pressure on the Parliament.
Han luftede også spørgsmålet om den dømmende magts politisering og rollen for retsembedsmænd, der kan undersøge sager for derefter at dømme i dem, sammen med spørgsmålet om den rolle, som en ordentlig faglig uddannelse af den dømmende magt kunne spille i reformen af italienske retssystem.
He also aired the question of the politicisation of the judiciary and the role of judicial officers who may investigate cases and then judge them, together with the role which proper vocational training for the judiciary might play in the reform of the judicial system in Italy.
Gargani skrev afslutningsvis, at en reform af retssystemet ville hindre, at der blev sendt flere ansøgninger til republikkens præsident om benådning, som "ikke vil være tilgængelig for enhver borger, der har været så uheldig at se sig stillet over for en dommer, der agerer i overensstemmelse med forudfattede meninger, og som ikke udviser nogen fornemmelse for ansvar eller afbalancerethed".
Mr Gargani concluded by saying that the reform of the judicial system would avoid further applications to the President of the Republic for a pardon, which "will not be available for every citizen who has the misfortune to come up against a judge who operates in accordance with preconceived ideas and shows no sense of responsibility or balance".
Det bemærkes, at sagsøgeren ikke nævnes ved navn i artiklen, men kun den domstol, som hun er formand for.
It is noted that the claimant is not mentioned by name in the article, merely the court of which she is the President.
Sagsøgeren hævder, at de bemærkninger, der angiveligt skulle være ærekrænkende, bliver endnu mere "påfaldende" set i lyset af Garganis curriculum vitæ, der omfatter hans juridiske kandidateksamen, hans medlemskab af advokatstanden, hans post som leder af den juridiske afdeling for De Kristelige Demokrater i Campania og hans post som formand for Europa-Parlamentets Retsudvalg.
The claimant argues that the alleged defamatory remarks are rendered all the more "singular" in view of Mr Gargani's curriculum vitae, which mentions his law degree, his membership of the Bar, his post as head of the Justice Department of the Christian Democrat Party in Campania and his position as Chairman of the Legal Affairs Committee of the European Parliament.
Det skal bemærkes, at sagsøgeren tidligere havde anlagt straffesag om samme sag ved Tribunale di Roma.
It should be noted that the complainant had previously brought criminal proceedings in respect of same facts in the Tribunale di Roma .
Denne sag blev afsluttet, fordi Gargani havde fremsat de pågældende udsagn "under udøvelsen af sit parlamentariske hverv i overensstemmelse med forfatningens artikel 68".
That case was closed on the ground that Mr Gargani had made the statements in question "in the course of exercising his parliamentary duties, as provided for in Article 68 of the Constitution".