natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Davies ser CCS som en meget vigtig teknologi, da en stor del af EU´s CO2-udledninger (omkring 24 %) kommer fra kul og fordi "Det Internationale Energiagentur forudser en global stigning på 70 % i anvendelsen af kul frem til 2030.
Speaking to us earlier in the year he pointed out that the International Energy Agency predicts a 70% increase in coal burning between now and 2030.
Disse CO2-udledninger vil forblive i atmosfæren de næste mange århundrede", sagde Davies.
Mr Davies warns that "as long as we are building traditional coal-fired power stations we are never going to get to grips with global warming".
Han forslår, at man ændrer direktivet og gør anvendelsen af CCS obligatorisk for alle nye driftsanlæg, der anvender kul.
The UN's Climate Change panel is optimistic about the benefits the process can bring.
Han understreger, at CCS ikke er en "magisk løsning", men at den kan hjælpe verden med at vinde tid indtil den nye og bedre teknologi er udviklet.
Although the process is at an early stage it is scientifically possible with Canada, Algeria and Norway already carrying out trials.
Kraftværker skal i fremtiden være udstyret med CSC-teknologi
Essentially there are three methods of carbon capture and storage (CCS).
Udvalget vedtog også en ny bestemmelse, som ordføreren betegner som "Schwarzenegger klausulen", der sigter mod at indføre en "emissionsstandard" for nye kraftværker med en kapacitet på mere end 300 MW.
Finally, there is the Oxyfuel technique where fossil fuels are burned in pure oxygen rather than normal air - with the resulting emissions having a high concentration of C02 which can be captured.
Endelig ønsker MEP´erne at tilføre flere økonomiske midler til overvågning og oprydning af lukkede opbevaringsinstallationer.
After the CO2 is captured it will have to be transported by ship or pipeline to its final destination.
Du kan læse mere om udvalgets endelige afstemning i pressetjenestens pressemeddelelse nedenfor.
It can be stored in depleted oil and gas fields or in underground salt water streams.
Kommissionsforslag Kommissionens klimapakke Klima- og energipakken 2020: Vedvarende energi IPCC (på engelsk) Betænkning Pressemeddelelse (EN)
Another possibility is the world's oceans although this is little understood at present.
Klima- og energipakken 2020: CO2-venlige biler
Some of the dangers of storage are either seepage or that they could be a health threat to humans and animals if C02 escaped.
Bilerne i EU skal være mere CO2-venlige Europa-Kommissionen præsenterede i vinters en række lovforslag, der har til hensigt at reducere EU's samlede CO2-udledning med 20 % inden 2020.
A problem acknowledged by Mr Davies is that power plants with CCS technology require between 10% and 40% more energy.
Med omkring 220 millioner biler på de europæiske veje bliver nye emissionsstandarder for personbiler afgørende for at nå den ambitiøse målsætning.
Also, the cost of fitting the systems (he wants them in existing power plants by 2025), transport and preparing storage sites is likely to be substantial.
EU-landene blev tilbage i 1990'erne enige om at nedbringe de gennemsnitlige CO2-emissioner fra nye personbiler.
Ms Davies wants to kick-start CCS by giving captured and stored CO2 a "double credit" under the European Emissions Trading Scheme.
Målsætningen var, at emissionerne skulle være under 120 g CO2/km i 2012.
This would mean that companies would be released from having to buy emission allowances and get extra credit that they could sell on emission markets.
Bindende reduktionsmål
MEPs back compulsory CO2 cut for Europe's carmakers
bilparken af nye biler og en yderligere reduktion på 10 g CO2/km gennem andre teknologiske forbedringer og en øget anvendelse af biobrændstoffer.
From 2012, car manufacturers exceeding the targets will have to pay fines - "excess emissions premiums" - for every excess gram of CO2.
Europa-Parlamentet bakkede i oktober 2007 op om Kommissionens udspil men understregede samtidig, at der er behov for mere ambitiøse og langsigtede målsætninger.
The Committee is in favour of the Commission proposal to gradually increase fines from 2015.
MEP´ernede ønskede en reduktion på 125g CO2/km i 2015 og 95g CO2/km i 2020 og opfordrede Kommissionen til at fastlægge langsigtede mål for reducering af CO2- udledning fra personbiler senest i 2016.
MEPs agreed to set a long-term target of average emissions of no more than 95g CO2 per km as from 1 January 2020, by means of improvement in vehicle motor technology.
Parlamentets nuværende ordfører på området, Guido Sacconi (PSE, Italien), ønsker at fastholde målsætningen om 95 g/km i 2020 (hvilket er ca. 40 % mindre udledning end i dag).
Members also agreed to allow small independent manufacturers which produce less than 10,000 new registered cars per year to be released from their specific emissions targets.
Sacconi fortrækker, at det overlades til bilindustrien selv at afgøre, hvordan den vil opnå målsætningen.
In the mid-1990's voluntary targets on CO2 emissions from cars were set at 120g of CO2 per kilometre by 2012.
Om industrien når sine målsætninger ved hjælp af tekniske forbedringer, supplerende foranstaltninger eller andre tiltag er for ordføreren underordnet.
Since then heavier and more powerful cars have made that target unrealistic.
Bødesystem skal sikre overholdelse af CO2-mål
At present average levels are 160g of CO2 per kilometre.
I betænkningen forslås det, at der pr. 1. januar 2011 indføres en ny lukket markedsordning i form af et CO2-kreditsystem kaldet CARS (Carbon Allowance Reductions System), hvor fabrikanter og importører skal betale bøder, hvis de overskrider emissionsgrænserne pr. solgt bil.
The Commission is proposing penalties of up to €95 per gram, per kilometre for manufacturers who don't meet the targets.
Udvalget om Klimaændringer støttede Kommissionens mål om en gennemsnitlig udledning på max 120g CO2/km for hele bilindustrien inden 2012, men forkastede forslaget om særlige overgangsforanstaltninger for bilindustrien frem mod 2015.
This would mainly come through more efficient engines and improvements in tyres, air conditioning systems and more fuel-efficient driving.
Fra 2012 skal bilfabrikanter skulle betale bøder, såfremt de overskrider grænserne for CO2-udledning.
The target would be divided among carmakers based on the number of vehicles manufactured.
MEP'erne er enige med Kommissionen i at lade små uafhængige bilfabrikanter, der producerer mindre end 10.000 nye biler om året, være fritaget fra de specifikke emissionsmål.
A partial exemption is envisaged for manufacturers whose EU-sales are below 10,000 units.
Udvidelse af EU´s system for handel med emissioner Hvordan vil den fremtidige udformning af EU´s system for handel med emissioner (ETS) komme til at se ud?
He stressed the importance of legal clarity "to offer enterprises a certainty needed for the definition of their investment programs".
Europa-Parlamentets ordfører, Avril Doyle, er enig i grundelementerne i kommissionsudspillet, men hun peger på en række justeringer, der har til hensigt at kanalisere indtægterne fra ETS- auktionerne hen imod klimabeskyttende foranstaltninger.
With fuel prices going up, more efficient cars could save drivers money, according to Mr Sacconi.
Handel med emissioner er på ingen måde et nyt begreb og ikke noget enestående for Europa.
He sees saving CO2 and money as compatible for consumers.
EU’s emissionshandelsordning er imidlertid enestående derved, at den er den første internationale handelsordning for CO2-emissioner.
Research shows that tighter environmental targets could increase the price of cars by up to 6% but that this could be offset by the need to buy less fuel.
Den dækker i øjeblikket over 10.000 anlæg i energi- og industrisektorer, som i fællesskab er ansvarlige for næsten halvdelen af EU’s CO2-emissioner og 40 % af EU’s samlede drivhusgasemissioner.
Mr Sacconi is optimistic that design and development research into more efficient cars could create more jobs and improve the global market position of European carmakers.
Den omtales derfor korrekt som hjørnestenen i EU’s strategi til bekæmpelse af klimaændringer.
What will be the future shape of the European Emission Trading System (ETS), a cornerstone of the EU’s efforts to curb greenhouse gases?
EU´s system til handel med emissioner (ETS)
The Emission Trading System (ETS) is a "cap and trade system".
EU´s system til handel med emissioner sætter begrænsninger for meget CO2, der kan udledes i atmosfæren.
At present "National Allocation Plans" prepared by each country define allocations - or "caps" - of how much CO2 each country and each industrial sector in the scheme may emit.
I øjeblikket er allokationsplanerne udarbejdet af medlemsstaterne og godkendt af Kommissionen.
If companies emit more they must purchase permits.
De definerer hvor meget CO2 hvert land og virksomhed må udlede.
If they emit less, they can sell or trade their unused allowances.
Hvis der udledes for meget CO2, skal der købes ekstra tilladelser.
An allowance for a ton of CO2 currently trades at €20.
Hvis der derimod udledes mindre end tilladt, kan de sælge deres ubrugte kvoter.
These are based on commitments made at and after the Kyoto agreement.
Første målsætning er at bruge markedsincitamenter til at reducere udslippet af drivhusgasser med 8 % inden 2012.
However, the importance of the Scheme has been defended by the rapporteur, Irish centre right (EPP-ED) MEP Avril Doyle.
Europa-Parlamentets ordfører Avril Doyle præsenterede i slutningen af juni et udkast til betænkning for Miljøudvalget.
Ms Doyle presented a draft report in the Environment Committee at the end of June.
Alligevel har hun fremsat en række ændringsforslag.
Among the measures MEPs would like to see taken are; :
Ifølge ordføreren bør 50 % af indtægterne fra CO2-auktionerne (og ikke 20 % som forslået af Kommissionen) gå til klima- og miljøbeskyttelse.
Pledges to reduce greenhouse gas (GHG) emissions from most industrial sectors by 21% from 2005 levels by 2020.
Et særligt fokus bør i denne henseende rettes mod bestræbelserne på at "mindske skovrydning og øge bæredygtig genplantning".
A phasing out of free emission permits and an introduction of full auctioning from 2013.
I betænkningen anbefaler ordføreren, at skibsfart bør inddrages i afgørelsen om medlemsstaternes indsats for at opfylde Fællesskabets forpligtelser om reduktion af emissionerne af drivhusgasser inden 2020.
Exceptions to this may be energy-intensive sectors at serious risk - these sectors might receive up to 100% of free allowances until 2020.
Doyle ønsker, at Kommissionen ved udgangen af 2010 oplyser den mængde kvoter, der skal bortauktioneres for perioden 2013 til 2020, mens mængden af kvoter for 2013 skal offentliggøres senest i 2009.
Shipping to be included in the Emissions Trading Scheme from 2013.
I en analyserapport om situationen i de energiintensive sektorer er det konstateret, at de er udsat for en betydelig risiko for tab af en betydelig markedsandel til mindre kulstofeffektive anlæg i lande uden for EU, som ikke deltager i den kommende internationale aftale (”kulstoflækage”).
The ETS currently includes over 10,000 installations in the energy and industrial sectors, emitting almost 50% of the EU's CO2 - or 40% of greenhouse gas emissions.
Doyle er imod allerede at navngive disse sektorer i direktivet, da det ville kunne "skade chancerne i de internationale forhandlinger om at nå en international klimaaftale".
The aviation sector (all flights arriving at and/or departing from EU) should become a part of the ETS CO2 trading on 1 January 2012.
Risikoen for at storforurenende industrier flytter til tredjelande uden for EU, eller at konkurrenter uden for EU overtager markedsandele, vil kunne få en negativ indvirkning på både EU's økonomi og klimaet.
Windfall profits: In the first phase of ETS especially power companies made profits by selling allowances that they had received for free but did not need.
Klima- og energipakken 2020: Fælles indsats for et lavere CO2-udslip
Electricity from waste in Indonesia Last year EU leaders agreed to cut CO2 emissions by a fifth by 2020 in a bid to tackle climate change.
Elektricitetsteknologi på indonesisk EU´s medlemsstater blev i marts 2007 enige om at reducere deres CO2-udslip med 20 % inden 2020.
Emerging global agreements could up that figure to a 30% cut.
Hvis det lykkes at nå til enighed om en ny global klimaaftale, har EU- landende erklæret, at de ønsker at gå endnu videre og reducere udslippet med 30 %.
Earlier this year the European Commission unveiled legislation that would allow these steps to be taken.
Kommissionen fremsatte i januar en række lovforslag, der har til hensigt at lægge loft over EU's udledning af drivhusgasser.
The EU's Emissions Trading Scheme is at the heart of these efforts although keys areas like transport and buildings are not covered.
Dette niveau blev udtrykkeligt anerkendt af alle industrilande - undtagen USA - på FN's klimakonference på Bali i december 2007.
At their last plenary session in Strasbourg MEPs voted to include aircraft in the trading scheme in 2012.
Hassi ønsker at gå endnu længere og forslår en målsætning om en samlet reduktion på 80 % inden 2050, hvilket hun ser som nødvendigt for at sikre de nødvendige investeringer i klimavenlig infrastruktur.
On 7 October MEPs on the Environment Committee backed a report that set out the following.
En gruppe af lande (Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Rumænien og Slovakiet), ledet af Ungarn, mener dog, at referenceåret (2005) er urimeligt.
Strict fines for missing national targets: - €100 per tonne of CO2 emitted is envisaged.
De hævder, at det begunstiger de rigere gamle medlemslande på bekostning af de nye medlemslande og ikke tager højde for deres CO2-nedskæringer som følge af den post-kommunistiske omstrukturering siden 1990.
If a country fails to pay, its ETS allowances would be cut - excess emissions will be multiplied by a mandatory "additional climate abatement factor of 1.3".
De forslår i stedet, at deres lande skal sigte efter en 18 % -målsætning.
EU members not using up their GHG emissions should be able to transfer, sell or lend part of their quota to another country.
Hassi mener dog ikke, at det ungarske udspil giver nogen mening i den nuværende kontekst: "Det ungarske forslag vil tillade de fleste nye medlemslande at øge deres emissioner ganske markant i forhold til 2005-niveauet, hvilket efter min mening ikke giver nogen mening"
"Offsetting": countries may use projects in third countries under the UN's Clean Development Mechanism to account only for up to 8 percent of their 2005 emissions over the 2013-2020 period
"Dette kan ikke ske uden væsentlig hjælp fra vores side", fastslår Hassi.
"Falls short of what is needed"
Hun foreslår en separat ekstern emissionsreduktionsforpligtelse, der skal realiseres gennem finansiering af klimabeskyttende investeringer i udviklingslandene: "Der må udarbejdes en ny forpligtende aftale om EU's bidrag til finansiering af reduktion i udledningen af drivhusgasser i udviklingslandene.
Speaking to us earlier in the year Ms Hassi said she believed that the proposals put forward by the Commission were not ambitious enough.
Ifølge Kommissionens forslag skal medlemsstaterne reducere de årlige emissioner, der ikke er omfattet af emissionshandelsordningen, på en lineær skala frem til 2020.
Reductions of 30% compared with 1990 level would be in the range given by the UN's climate change panel.
Men der er indbygget en vis fleksibilitet i ordningen, da medlemsstaterne kan låne fra det følgende år en mængde svarende til 2 % af deres emissions-kvantum.
But the Commission proposes 30% reduction only as a part of an international agreement, and doing part of this via offsetting."
Udvalget om Klimaændringer støttede den 7. oktober de bindende nationale målsætninger (baseret på BNP per capita) frem mod 2020 og forslog endvidere, at man allerede nu fastsætter klare målsætninger frem mod 2050.
This is higher than the 25%-40% cuts scientists believe are necessary to contain temperature rises at 2°C.
Udvalgsmedlemmerne understregede, at der bør pålægges strenge bødestraffe til de medlemslande, der overskrider deres emissionskvoter (€ 100 pr ton CO2).
There is already discord among EU states as to the level that they should be starting at.
Hvis medlemsstaterne undlader at betale, skal deres ETS-kvoter reduceres, understreger MEP´erne.
At present 2005 is given as the reference year so countries would have to make cuts appropriate to their emissions based on 2005.
Medlemsstater, der ikke benytter deres DHG-emissioner bør have ret til at overføre, sælge eller låne deres kvoter til andre medlemsstater.
However, Bulgaria, Estonia, Latvia, Lithuania, Romania and Slovakia all believe it does not reflect their efforts to restructure post-Communist economies based on heavy industries.
Du kan læse mere om udvalgets endelige afstemning i pressetjenestens pressemeddelelse nedenfor.
They have put forward a target of an 18% cut in emissions.
ENVI workshop 3 June on effort sharing (EN) Kommissionsforslag/PreLex Klima- og energipakken 2020: handel med CO2-kvoter Hassi: Udkast til betænkning Europa: Climate action (EN) Workshop on effort sharing (EN) Betænkning Pressemeddelelse (EN)
Ms Hassi is against this suggestion: "The Hungarian proposal would allow most new EU member countries to increase their emissions quite markedly compared to 2005 levels, which to my mind makes no sense."
Klimaet ænder sig, men ændrer vi vores vaner?
How can we reduce emissions?
Klimaændringer er et af de alvorligste problemer, som Verden står over for i dag.
The "offsetting" of emissions by reducing them outside the EU is one way proposed by the European Commission.
Det er konklusionen på en ny Eurobarometerundersøgelse, der blev præsenteret for Europa-Parlamentet i sidste uge.
It wants 3% of emissions not covered by the trading scheme to be offset.
Undersøgelsen viste, at et flertal af europæerne mener, at der gøres alt for lidt for at reducere CO2-udslippet.
Ms Hassi opposes the use of credits as it would not achieve the 24-40% cuts she believes are necessary.
En fjerdedel hævdede f.eks., at de havde ændret deres indkøbs- og kørselsvaner for at beskytte miljøet.
Emissions need to be reduced and limited everywhere."
Resultaterne af undersøgelsen blev præsenteret af formanden for Europa-Parlamentets Midlertidige Udvalg om Klimaændringer, Guido Sacconi (PSE, Italien).
One way she proposes is the development of high technology.
Svenskerne i front Sverige er med 87 % positive svar det land i EU, hvor flest mennesker har gjort en ekstra indsats for at reducere deres C02-udslip.
For countries outside the EU she believes that separate emissions reductions target should be agreed and that Europe should use its technological know-how to help.
Dette står i stærk kontrast til befolkningerne i Letland og Litauen, hvor 60 % af befolkningerne svarede, at de ikke havde ændret deres adfærd.
The UN's International Panel on Climate Change says that developing countries need to reduce their emissions by 15-30% compared to business as usual.
Sacconi fastlog under pressekonferencen, at der meget forskellige holdninger til miljøspørgsmål på tværs af EU´s medlemslande.
According to Ms Hassi "this cannot happen without substantial help from our side".
Han mente, at svarene i høj grad afhang af, om der var tale om lande, der selv havde oplevet en økologisk katastrofe, som f.eks. Grækenland og Cypern.
The Commission has proposed that countries can reduce their emissions (those not included in the trading scheme) until 2020.
Miljø og økonomi Den stimulerende virkning som miljøvenlig industri kan få for Europas økonomi var et emne, som MEP´eren Stavros Dimas lagde vægt på under sin tale.
Countries can either borrow or carry over their emissions limit to the next year depending on progress.
Han bemærkede, at 56 % af de adspurgte mente, at klimaændringerne kunne bidrage til at styrke den europæiske økonomi.
In terms of compliance, Ms Hassi thinks the normal infringement procedure "is far too slow and cumbersome for this purpose".
Han understregede, at borgerne i den sammenhæng havde en vigtig rolle at spille som forbrugere.
She proposes fines to those who contravene targets.
EU´s miljøministre mødes i slutningen af året med udvalgte MEP´ere for nå til enighed om EU´s Klimapakke, der har til hensigt at reducere EU's udledning af drivhusgasser med mindst 20 % inden 2020.
Elected in 2004 Satu Hassi is a former Finnish MP and Minister for Environment.
Undersøgelsen dækkede alle EU´s 27 medlemslande samt de tre kandidatlande Tyrkiet, Kroatien og Makedonien.
Talking about her work as vice-chair of the Environment Committee she sees two challenges: "The first is industry lobbying trying to prevent, delay and water down all new measures in environment protection.
Læs resultaterne af undersøgelsen nedenfor.
The second is that for the public - business and finance ministries of governments included - it is difficult to fully understand that climate change is a major threat for the very existence of our societies and civilization."
Temasektion om klimapakken Strong public support for EU policies on climate change (EN) Survey results (EN)
Hassi report ENVI workshop 3 June on effort sharing EC proposal Press release: Fine Member States that fail to meet national emission reduction targets Workshop on effort sharing: Legislative Observatory file
Parlamentet går forrest i kampen mod klimaændringer
Parliament aims for 30% smaller carbon footprint
Brugen af hybridbiler vil kunne reducere Parlamentets carbon footprint Europa-Parlamentets præsidium har besluttet at fremlægge en strategisk plan, der sigter mod at nedbringe EU-institutionernes "carbon footprint" med 30 % inden 2020.
The use of hybrid cars could reduce parliament's carbon footprint The European Parliament has decided to set out bold new plans to cut the institution's substantial carbon footprint by 30% by 2020.
En ny undersøgelse viser, at Parlamentets overgang til "grøn elektricitet" allerede har reduceret institutionens udledning af drivhusgasser med 17 %.
The leaders of the main political groups in Parliament have committed themselves to a review of the institution's output of greenhouse gasses in a bid to meet the future target.
En ny undersøgelse - iværksat på initiativ af Europa-Parlamentets Præsidium - præsenterer en række forskellige forslag til hvordan, Europa-Parlamentet kan reducere sit udslip af drivhusgasser.
Around 2/3 of the Parliament's footprint comes from the use of electricity, gas and transport.
Særligt indenfor IT-, infrastruktur- og mobilitetsområderne forventes det, at der kan spares på energien.
Buildings and IT equipment make up 19% of the footprint according to an in-house study commissioned for the Parliament's key leadership body - the Bureau.
"Den nuværende situation (i Parlamentet) er ikke særlig god.
The main opportunities suggested would require action in the areas of energy use, IT, building infrastructure and transport.
Vi rejser meget og bruger derfor en masse energi...", sagde Gerhard Onesta ( Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance), der er udpeget som formand for arbejdsgruppen.
The Chair of Parliament's new Environmental Policy Working Group, Green MEP Gérard Onesta believes big changes are imminent: "The present situation is not very good but when you travel a lot, you spend a lot of energy.
En grøn revolution i horisonten?
Less paper and more offsetting proposed
Herudover forslår Onesta, at man i højere grad anvender videokonferencer i forbindelse med internationale møder og ansættelsessamtaler for på den måde at reducere energiforbruget i forbindelse med rejser.
When referring to the Parliament's Hemicycle Chamber he said: "Look at all this heating and cooling and lighting in this room", implying more prudent energy usage could be observed.
Et bassin med en kapacitet på 145.000 liter regnvand skal anvendes til skylning af Parlamentets toiletter.
They have a basin with a capacity of 145,000 litres which catches rainwater for flushing toilets.
Herudover vil der blive installeret detektorer der automatisk slukker for lys, ventilation og varme, når ansatte forlader deres kontorer.
They also have eight rotating solar panels to heat water and offices presence detectors which automatically switch off lights, heating and ventilation when an office is empty.