natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På den anden side er afskedigelse på grund af virksomhedens behov ikke ubegrundet, forudsat at en uafhængig myndighed, normalt en domstol, kan foretage kontrol af, at de anførte begrundelser er reelle (f.eks. alvorlige vanskeligheder, der ikke har kunnet overvindes på anden vis, teknologiske forandringer eller en helt nødvendig omstrukturering for at redde virksomheden Definitionen af afskedigelse af økonomiske årsager, som står i den franske såkaldte sociale moderniseringslov af 19. december 2001, der delvis er ophævet i 2002 og har til formål at undgå "børsafskedigelser". ).
Dismissal on grounds of the needs of the undertaking is justified provided that checks can be carried out by an independent authority, usually a judicial one, as to the genuineness of the reasons given (for example, serious difficulties insurmountable by any other means, technological change or a reorganisation that is essential to the continued existence of the undertaking Definition of economic redundancy included in the French ‘social modernisation’ law of 19 December 2001, which was partially suspended in 2002 and aims to avoid ‘stock market redundancies’. ).
- En "fremtidssikret" beskyttelse mod afskedigelse af økonomiske årsager
- Long-term protection against redundancy for economic reasons
Et andet aspekt, som er meget vigtigt for arbejdstagernes beskæftigelsessikkerhed, vedrører de sociale aspekter ved omstruktureringen af virksomheder.
Another very important aspect of job security for workers is the approach to the social aspects of restructuring.
I 2002 oprettedes Det Europæiske Overvågningscenter for Forandringer som et underorgan til Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene.
A European Observatory for Industrial Change was set up within the European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions in 2002.
Dette centers vigtigste opgave skal være at undersøge, hvad der er drivkraften bag forandringerne i den europæiske økonomi.
The main task of this observatory will be to study factors of change in the European economy.
Det skal være et værktøj, som gør det muligt at foregribe begivenhedernes gang, gennemføre fremadrettede undersøgelser og dermed lette tilpasningen på alle niveauer.
It should be a tool for anticipation, long-term research and, hence, facilitating adjustment at all levels.
Kommissionen har formentlig ikke til hensigt at fremlægge et direktiv om forebyggelse af omstruktureringer og udveksling af god praksis på dette område.
The Commission apparently does not intend to present a directive on preventing restructuring and exchanging best practice in this area.
Men det ser ud til, at socialplaner ikke blot ikke er særligt effektive for lønmodtagerne (i Frankrig er 60 % af lønmodtagerne stadig ledige et år efter en afskedigelse af økonomiske årsager, og 36 % har ikke fundet beskæftigelse efter 5 år), men også bliver stadig dyrere for virksomhederne, fordi samarbejdsudvalgene i stadig højere grad henvender sig til revisorer og domstole.
However, it has emerged that social plans are not only ineffective for employees (in France 60% of former employees are still unemployed one year after economic redundancies and 36% have not found new employment after five years), but also increasingly costly for firms because of the ever more frequent recourse by works councils to accountants and the courts.
Det vil derfor være hensigtsmæssigt at udvikle præventive strategier for at forebygge de brutale afskedigelsesforanstaltninger, der kan have katastrofale økonomiske og psykologiske følger for arbejdstagerne.
It would be useful, therefore, to plan preventive strategies in anticipation of sudden redundancies, which can have disastrous economic and psychological effects on workers.
Retfærdige og rimelige arbejdsforhold (artikel 31)
Fair and just working conditions (Article 31)
Flere betingelser skal være opfyldt for at sikre retfærdige og rimelige arbejdsforhold, hvilket ikke er tilfældet.
A number of conditions must be fulfilled in order to provide fair and just working conditions, and this is not always the case.
- Kvaliteten af arbejdet og beskæftigelsen
- Quality of work and of employment
a) Frit påtaget arbejde
(a) An occupation fairly entered upon
I modstrid med socialpagtens artikel 2, stk. 1, gælder der stadig straffesanktioner mod søfolk for manglende disciplin, selv når der hverken er fare for skibets sikkerhed eller ombordværende personers liv og helbred (Belgien, Grækenland, Portugal).
Contrary to Article 1(2) of the Social Charter, criminal sanctions are still applied to seamen for failure to comply with regulations even where this does not pose a danger to the vessel or the life or health of persons on board (Belgium, Greece and Portugal).
Den obligatoriske tjenestes varighed for karriereofficerer i hæren i Grækenland (25 år) og i Irland er imod pagten.
The length of compulsory service required of professional army officers in Greece (25 years) and Ireland is contrary to the Charter.
Det samme gælder bestemmelsen i Det Forenede Kongerige om, at arbejdsløse ikke kan nægte at påtage sig et arbejde med henvisning til, at det ikke svarer til deres kvalifikationer, og sanktionen, der består i, at de mister deres arbejdsløshedsunderstøttelse.
The same can be said of the fact that, in the United Kingdom, any unemployed persons who refuse a job on the grounds that it does not match their qualifications are likely to lose their unemployment benefits.
b) Forbud mod direkte eller indirekte forskelsbehandling på arbejdspladsen
(b) Making direct and indirect discrimination in the field of employment illegal
Fire kategorier af personer oplever uretfærdig forskelsbehandling
Four categories of person encounter unfair discrimination
De lovgivninger, der begrænser udlændinges adgang til beskæftigelse i det offentlige, er i modstrid med den europæiske socialpagt (Grækenland) for ikke at nævne de meget restriktive betingelser for flygtninges adgang til beskæftigelse.
Legislation which restricts access by foreign nationals to public-sector employment violates the European Social Charter (Greece), not to mention the very restrictive conditions governing employment for refugees;
Vikaransatte (1,8-2,1 mio. i EU) er udsat for:
Temporary workers (of which there are 1.8 to 2.1 million in the EU) suffer from:
- en meget udtalt usikkerhed i beskæftigelsen (kontrakter på under 3 måneder)
- very precarious conditions of employment (contracts of less than 3 months);
- en dårligere sikkerhed på arbejdspladsen, for vikaransatte arbejdstagere bliver for de fleste mænds vedkommende sat til farligt arbejde (endvidere gør bureauet og arbejdsgiveren det, at de enten omgår reglerne eller fralægger sig ansvaret i tilfælde af ulykke)
- less than average safety in the workplace, because male temporary workers are usually given dangerous jobs (and agencies and employers either cut safety corners or refuse to take responsibility for the accidents that occur);
- løndiskrimination (30 % under i Sverige og Tyskland), for vikararbejde bruges ofte til at omgå de kollektive overenskomster.
- wage discrimination (30% less in Sweden and Germany), because temporary work is often a way of circumventing collective agreements.
Derfor er Kommissionens nye forslag interessant, da det sigter mod at gøre noget ved den manglende respekt for arbejdsnormerne for den atypiske arbejdsform, som vikararbejde er.
This is why the new Commission proposal designed to remedy the failure to comply with standards in the case of temporary workers is to be welcomed.
Sociallovgivningen om handicappedes adgang til beskæftigelse er stadig utilstrækkelig i Belgien, Grækenland og i Danmark (ingen beskyttelse i tilfælde af afskedigelse som følge af en arbejdsulykke og lønninger, der ligger 5-30 % under det normale).
The social legislation on access to employment for people with disabilities is still inadequate in Belgium, Greece and Denmark (no protection in the event of dismissal following an industrial accident and 5-30% lower wages).
Lønforskellen bliver lidt efter lidt mindre (i Frankrig omkring 19 %, men er fortsat i størrelsesordenen 25 % i Tyskland og 35 % i Østrig).
The wage gap is gradually beginning to close (about 19% in France), but is still 25% in Germany and 35% in Austria.
Kvinder udsættes også for en vertikal segregation (kun 21 % kvinder har ledende stillinger mod ca. 70 % for mænd).
Women also encounter discrimination as regards the positions they achieve (only 21% of women hold executive positions, as opposed to about 70% of men).
Kvindernes andel på arbejdsmarkedet er steget fra 50,6 % i 1997 til 54,9 % i 2001, og EU fastsatte på Det Europæiske Råd i Lissabon følgende mål for beskæftigelsen: 57 % i 2005 og 60 % i 2010.
The proportion of women on the labour market rose from 50.6% in 1997 to 54.9% en 2001, and at the Lisbon European Council the EU set itself the following employment targets: 57% by 2005 and 60% by 2010.
c) Den maksimale arbejdstid
(c) Maximum working hours
(ECSR) Den Europæiske Komité for Sociale Rettigheder anser den ugentlige arbejdstid for sæsonarbejdere for alt for lang i Tyskland (60 t) og Irland (60 t uanset arbejdets art og 66 t for hotelansatte).
The ECSR views the hours worked per week by seasonal workers in Germany (60) and Ireland (60 for all forms of employment, and 66 for hotel staff).
Endvidere er den daglige hvileperiode helt utilstrækkelig (7 t endog 5 t) i Finland.
And daily rest periods (seven hours, or even five) are inadequate in Finland.
d) Sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen
(d) Safety and health in the workplace
Ifølge ILO kan man konstatere en for lav indberetning af arbejdsulykker og erhvervssygdomme og manglende troværdige og sammenlignelige oplysninger, hvilket er til skade for forebyggelsens kvalitet.
According to the ILO, industrial accidents and diseases are under-reported, and there is a lack of reliable, comparable data, which leads to less effective prevention.
I 2000 var antallet af arbejdsulykker med dødelig udgang i EU på 5 052.
In 2000 the number of fatal industrial accidents in the EU was 5 052.
I Portugal og Grækenland skyldes det høje antal arbejdsulykker utilstrækkelige normer og utilstrækkeligt arbejdstilsyn.
In Portugal and Greece the high number of industrial accidents is a result of inadequate safety standards and workplace inspections.
e) Chikane på arbejdspladsen
(e) Harassment in the workplace
I 2000 har 2 % af arbejdstagerne i EU været udsat for fysisk vold fra deres kollegers side (sexchikane 2 %, intimidering eller psykisk chikane 9 %).
In 2000 2% of workers in the EU were on the receiving end of physical violence by colleagues (2% of sexual harassment, and 9% of bullying or psychological harassment).
I lyset af dette alvorlige problem er lovgivningen blevet forbedret i flere medlemsstater i 2002 (Belgien, Irland og Østrig).
To deal with this serious problem, legislative improvements were introduced in several Member States in 2002 (Austria, Belgium and Ireland).
f) En rimelig minimumsløn
(f) A fair minimum wage
Den Europæiske Komité for Sociale Rettigheder (ECSR) mener, at den rimelige mindsteløn skal svare til 50 % af den gennemsnitlige nettoløn.
The ECSR considers a fair minimum wage to be 50% of the average net wage.
Men det er ikke tilfældet i Østrig (visse kollektive overenskomster), i Irland (6,5 % af lønmodtagerne får en mindsteløn, der svarer til 51 % af den gennemsnitlige nettoløn), i Spanien (mindsteløn på 45 % af den gennemsnitlige nettoløn), i Grækenland (mindsteløn på 34 % af den gennemsnitlige nettoløn).
However, this standard is not met in Austria (certain collective agreements), Ireland (6.5% of employees earn a minimum wage equal to 5.1% of the average net wage, Spain (minimum wage equal to 45% of the average net wage) or Greece (minimum wage equivalent to 34% of the average net wage).
Overarbejde betales ikke i overensstemmelse med socialpagten i Belgien og Luxembourg (i det offentlige), og unge 15-18-årige får ikke en tilstrækkelig løn (50 % af voksnes løn) i Nederlandene, Irland, Spanien og Belgien (1. års lærlinge).
Overtime is not recompensed in accordance with the Social Charter in Belgium and Luxembourg (in the public sector), and young people between 15 and 18 are not paid adequate wages (50% of adult salary) in the Netherlands, Ireland, Spain or Belgium (apprentices in their first year).
g) Sikkerhed i ansættelsen
(g) Job security
Den Europæiske Komité for Sociale Rettigheder (ECSR) har gennemgået de første indsendte rapporter (fra Frankrig, Italien og Sverige).
The ECSR has considered the first reports returned (by France, Italy and Sweden).
Ud over de meget mærkbare forskelle i beskæftigelsesfrekvens fra land til land og fra region til region bemærker komitéen markante forskelle i omfanget af de midler, der anvendes til at bekæmpe ledigheden og i resultaterne heraf.
Apart from the very significant differences in employment levels from one country, and one region, to another, the ECSR notes the considerable differences in the number and efficiency of methods used to combat unemployment.
I Frankrig omfattede samtlige aktive foranstaltninger for beskæftigelsen i 1999 25,5 % af alle ledige, hvilket er forholdsvis lidt, og langtidsarbejdsløsheden er fortsat høj: 900.000 i 2000.
In France, the overall active measures for employment in 1999 accounted for 25.5% of the unemployed population, which is little, given that the long‑term unemployment rate is still very high, 900 000 in 2000.
I Italien var lidt over en halv million arbejdsløse omfattet af aktive foranstaltninger svarende til 1,74 % af BNP, dvs. mindre end gennemsnittet i de europæiske lande.
In Italy, a little over 500 000 unemployed persons benefited from active measures, i.e. 1.74% of GDP, which is less than the European average.
I Sverige havde næsten alle unge ledige i alderen 15 til 24 år påbegyndt en individuel handlingsplan senest 6 måneder efter, at de var blevet ledige, og andelen af langtidsledige var faldet fra 15 % i 1999 til 6,7 % i 2000.
Lastly, in Sweden almost all the young unemployed aged between 15 and 24 had begun an individual action plan in the six months following their becoming unemployed, and the proportion of long-term unemployed had risen from 15% in 1999 to 6.7% in 2000.
h) Retten til at organisere sig
(h) Right to organise
Retten til frit at organisere sig som omhandlet i socialpagtens artikel 5 respekteres ikke i Østrig og Luxembourg, hvor udlændinge eller personer, der ikke er statsborgere, ikke kan lade sig vælge til virksomhedskomitéer.
Workers’ freedom of association, as laid down in Article 5 of the Social Charter, is not respected in Austria and Luxembourg: foreigners and non-nationals are not allowed to works councils.
Den negative ret til at organisere sig, dvs. forpligtelsen til at være medlem af en fagforening for at blive fortrinsbehandlet ved ansættelse er imod socialpagten (bestemmelser om de jure eller de facto eksklusivaftaler i Irland, Nederlandene (trykkerisektoren), i Sverige og Frankrig (CGT-fagforbundet for ansatte i bogsektoren).
The negative right of organisation, i.e. the obligation to be a member of a trade union in order to be given priority in recruitment procedures is contrary to the Charter (de jure or de facto trade union monopoly clauses in Ireland, the Netherlands (printing sector), Sweden and France (CGT book publishing trade union)).
Til gengæld statuerede Den Europæiske Komité for Sociale Rettigheder i sin afgørelse om kollektiv klage nr. 11/2001, 21. maj 2002, at Portugal ikke havde sat sig ud over bestemmelserne i den europæiske socialpagts artikel 5, når ansatte i politiet kun får ret til at danne foreninger, men ikke ret til at organisere sig i fagforeninger.
On the other hand, in its decision relating to collective complaint No 11/2001, delivered on 21 May 2002, the European Committee of Social Rights considered that Portugal’s decision to grant police personnel the right of association but not trade union rights was not contrary to the provisions of Article 5 of the European Social Charter.
Forbud mod børnearbejde og beskyttelse af unge på arbejdspladsen (artikel 32)
Prohibition of child labour and protection of young people at work (Article 32)
Det fremgår af rapporterne om gennemførelse af socialpagten og den reviderede socialpagt fra Den Europæiske Komité for Sociale Rettigheder (ECSR), at:
The reports on the application of the Social Charter and the Revised Social Charter drawn up by the ECSR show that:
- Italien og Portugal ikke respekterer forbuddet mod, at børn under 15 år arbejder, navnlig i familievirksomheder (dette vedrører i Italien mellem 360 000 og 430 000 børn mellem 11 og 14 år, som arbejder 8 t om dagen og undertiden 6 dage om ugen).
- Italy, like Portugal, does not recognise the ban on the employment of children under 15, particularly in family businesses (in Italy, between 360 000 and 430 000 children aged between 11 and 14 work eight hours a day and, in some instances, six days a week).
Disse tal svarer ikke til den undersøgelse, Arbejdsministeriet fik gennemført og præsenterede den 12. juni 2002 (144.000 børn arbejder lejlighedsvis, og heraf skulle 31.000 blive udnyttet).
These figures do not tally with those of the survey commissioned by the Ministry of Labour and presented on 12 June 2002 (144 000 children working occasionally, of whom 31 000 are reported to be exploited).
- Den franske lov af 22. februar 2001 forbyder, at børn under 15 år arbejder i familievirksomheder, men problemet med børnemodeller eller børn, der deltager i forestillinger og derfor ikke kan opfylde skolepligten, løses ikke.
- In France, the Act of 22 February 2001 prohibits the employment of children under 15 in family businesses, but the case of child models or children engaged in the performing arts who cannot properly comply with their educational obligations is not regulated.
Endvidere tillader loven ved en undtagelse, at børn og unge under 18 år deltager i farlige eller sundhedsskadelige opgaver (i modstrid med socialpagtens artikel 7).
Similarly, the Act allows for derogations whereby the employment of children under 18 in dangerous or unhealthy occupations is authorised (contrary to Article 7 of the Social Charter).
Endelig er der ingen opsigelsesfrist for mindreårige i Nederlandene.
Finally, minors in the Netherlands may be dismissed without notice.
IPEC (International Program on the Elimination of Child Labour) lancerede i 2002 to kampagner: "Rødt kort til børnearbejde" og "SCREAM - stop børnearbejde".
In 2000 the IPEC (International Programme on the Elimination of Child Labour) launched two campaigns: ‘Red card to child labour’ and ‘SCREAM – Stop Child Labour’.
Takket være disse kampagner blev store dele af samfundet opmærksom på problemet, og arbejdende børn blev tilskyndet til at mobilisere sig for at bekæmpe denne udnyttelse.
These campaigns have raised awareness among huge sections of society and encouraged child workers to become involved in fighting this scourge.
Forening af familieliv og arbejdsliv (artikel 33)
Family and professional life (Article 33)
Socialpagten opfordrer medlemsstaterne til så vidt muligt at lette familiesammenføring for vandrende arbejdstagere med lovlig bopæl.
The Social Charter encourages the Member States to facilitate as far as possible the reunion of the family of a foreign worker legally resident on the territory of a Member State.
Men Grækenland kræver et ophold på to år, hvilket stadig er for meget, og Det Forenede Kongerige afviser familiesammenføring, hvis det medfører en forhøjelse af de socialsikringsydelser, der udbetales til den vandrende arbejdstager.
However, Greece imposes a two-year minimum residence period, which is quite excessive, while the United Kingdom refuses such reunions if it involves an increase in the social security payments made to the migrant worker.
- En optimal forening af familieliv og arbejdsliv
- optimum reconciliation between family and professional life
Det er vanskeligt at finde den bedste strategi til at forene familieliv og arbejdsliv.
The search for the best strategy for reconciling family and professional life is no easy task.
En forlængelse af barselsorloven f.eks. (udvidet til 120 dage i Portugal) eller forældreorloven kan have negative følger, eftersom det normalt er kvinden, der tager orlov, hvilket kan påvirke kvinders arbejdsmarkedsdeltagelse negativt.
An extension of maternity leave (which runs for 120 days in Portugal) or parental leave may entail negative consequences in so far as such leave is usually taken by the woman, something which may adversely affect the participation of women on the labour market.
På grund af de lave lønninger i Portugal har kvinder normalt to job, og i Europa er det de portugisiske kvinder, som tilbringer mindst tid sammen med deres børn.
In Portugal, because wages are so low, it is quite usual for women to hold down two jobs; in Europe, Portuguese women spend the least time with their children.
I Østrig udbetales der en ny ydelse på ca. 15 EUR om dagen pr. barn i to og endda tre år, uanset om det er faren eller moren, der tager forældreorlov.
In Austria, a new allowance of about EUR 15 per day and per child is paid for two or even three years, whichever parent – father or mother – takes parental leave.
Denne lovgivning kan sammen med den kroniske mangel på vuggestuer tvinge kvinderne til at blive hjemme.
Such legislation, together with the chronic lack of childcare centres, might force women to stay at home.
I modsætning hertil konstaterer Den Europæiske Komité for Sociale Rettigheder (ECSR), at familieydelsesniveauet i Nederlandene er i overensstemmelse med den europæiske kodeks for social sikring, og at antallet af børnepasningsinstitutioner til børn i både førskolealderen og i skolealderen er stadig stigende.
On the other hand, the ECSR notes that the level of family allowances in the Netherlands is in line with the standards laid down in the European Social Security Code and that the number of childcare centres - whether for pre-school or school–age children – is constantly increasing.
Dette skyldes til dels, at der gives skattefordele til arbejdsgivere, som stiller disse faciliteter til rådighed for deres medarbejdere.
That results in part from the tax incentives granted to employers who provide such facilities for their employees.
Det Europæiske Råd i Barcelona fastsatte mål for udbuddet af børnepasningsmuligheder.
The Barcelona European Council established objectives relating to the provision of childcare facilities.
Der bør inden 2010 oprettes sådanne muligheder til 90 % af børnene mellem 3 år og den skolepligtige alder og til 33 % af børnene på under 3 år.
By 2010, places should be available for 90% of children between the age of three and the age at which schooling is compulsory and for 33% of children under three.
På trods af forbedringer konstaterer Kommissionen, at pasningsmulighederne ifølge indikatorerne for børnepasning i øjeblikket kan variere betydeligt medlemsstaterne imellem (f.eks. for børn under 3 år, 4 % i Italien, 8,6 % i Spanien, 77 % i Sverige).
Currently, and despite improvements, the Commission notes that, according to childcare indicators, the provision of nursery places may vary significantly from one Member State to another (for example, for children under three, the respective figures are: 4% in Italy, 8.6% in Spain and 77% in Sweden).
- Orlov efter fødsel og ammepauser
- postnatal leave and breastfeeding breaks
I Irland og Danmark er orloven efter fødslen under de 6 uger, den skal være i henhold til socialpagten.
In Ireland and Denmark, postnatal leave is less than the six weeks laid down in the Social Charter.
Pauserne til amning skal være med løn, men er det stadig ikke i Italien, Frankrig og Sverige.
Paid breastfeeding breaks are still not recognised in Italy, France or Sweden.
I Finland og Frankrig følges afskedigelse af kvinder under barselsorlov ikke op af en automatisk genansættelse, og der ydes heller ikke godtgørelse i Finland gennem en tilstrækkelig erstatning.
In Finland and in France, the dismissal of women during their maternity leave is not followed by automatic reinstatement nor compensated in Finland by an adequate indemnity payment.
Social sikring og social bistand, især bekæmpelse af social udstødelse (artikel 34)
Social security and social assistance – in particular, measures to combat social exclusion (Article 34)