natgillin/translations-raw huggingface dataset:
E. der henviser til, at kun Belgien, Frankrig, Italien, Nederlandene og Det Forenede Kongerige tillader bestråling af andre levnedsmidler end krydderier, herunder krydderurter En udtømmende liste over de levnedsmiddelkategorier, der er omfattet i disse medlemsstater, findes i følgende dokument på Europa-webstedet: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sfp/fi12_43-18_en.pdf . , og i praksis sker der bestråling af yderst få levnedsmidler i disse lande,
E. whereas only Belgium, France, Italy, the Netherlands and the UK allow irradiation of foods other than herbs, spices and vegetable seasonings For a full list of the food categories permitted in these Member States, go to the document below on the Europa website: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sfp/fi12_43-18_en.pdf . and, in practice, few foods are irradiated in these countries,
F. der henviser til, at hospitaler i visse medlemsstater anvender bestrålede levnedsmidler i visse patienters kost med henblik på at fjerne potentielt farlige bakterier,
F. whereas hospitals in some Member States use irradiated food for some patients' diet, to remove potentially dangerous bacteria,
G. der henviser til, at visse forbrugerorganisationer sætter spørgsmålstegn ved det teknologiske behov og fordelen for forbrugerne og forudser, at denne teknologi vil blive misbrugt til at erstatte god hygiejne; der henviser til, at visse producenter og erhvervsdrivende, der beskæftiger sig med kødprodukter, tørret frugt/tørrede grøntsager, kartofler, mælkeprodukter, kornflager og te, modsætter sig, at deres produkter opføres på listen,
G. whereas some consumer bodies doubt the technological need and benefit to consumers and predict misuse of the technology to substitute for good hygiene; whereas some food producers and traders of meat products, dried fruit/vegetables, potatoes, milk products, cereal flakes and tea are not in favour of including their products on the list,
H. der henviser til, at der sælges ulovligt bestrålede, umærkede levnedsmidler inden for EU, og at dette salg udgør en potentiel sundhedsrisiko; der henviser til, at overtrædelser af mærkningsreglerne virker vildledende på forbrugerne, hvilket beviser, at der er behov for øget overvågning og håndhævelse,
H. whereas sale of illegally irradiated, unlabelled foods occurs within the EU and is a potential health hazard; whereas breaches of labelling laws mislead consumers, demonstrating the need for greater monitoring and enforcement,
I. der henviser til, at bestråling mindsker indholdet af visse næringsstoffer og frembringer radiolytiske produkter i visse levnedsmidler, og at nogle af disse produkter kan udgøre en sundhedsrisiko; der henviser til, at der ikke foreligger data om de langsigtede sundhedsmæssige konsekvenser af en kost, der først og fremmest er baseret på bestrålede levnedsmidler, og at den potentielle sundhedsrisiko bør undersøges hurtigst muligt,
I. whereas irradiation depletes some nutrients and produces radiolytic products in some foods, some of which may pose health risks; whereas data on long-term health effects of eating a diet based largely on irradiated foods are lacking and research into the potential health risks should be conducted as soon as possible,
J. der henviser til, at bestråling virker fremmende på transport af levnedsmidler over længere afstande, og at dette risikerer at fremme ikke-bæredygtige tendenser i fødevareforsyningen, hvilket imidlertid bør vejes op imod de potentielle fordele for levnedsmiddelproducenterne i den tredje verden,
J. whereas irradiation supports longer-distance transportation of foods; there is a risk this will encourage an unsustainable food supply trend, however this should be balanced against potential benefits for food producers in the developing world,
K. der påpeger, at bestråling kan bidrage til at skjule en lav hygiejnestandard inden for visse former for levnedsmiddelproduktion såsom rejeopdræt og -forarbejdning,
K. whereas irradiation can contribute to hiding low hygiene standards in certain fields of food production, such as shrimp and prawn aquaculture and processing,
L. der henviser til, at bestråling med radioaktive (gamma-) stråler udgør en risiko for arbejdstagerne, befolkningen som helhed og miljøet, fordi der kan ske eksponering ved uheld og lækager,
L. whereas irradiating with radioactive (gamma) sources poses safety risks to workers, health and environment through accidental exposure and leaks,
4. bemærker desuden med interesse den mulighed nr. 2, som Kommissionen opstiller i sin meddelelse, hvorefter der på positivlisten kan optages produkter, som i væsentligt omfang bestråles i visse medlemsstater, såfremt denne teknologi kan forbedre visse produkters sikkerhed;
Notes also with interest the second option envisaged by the Commission in its communication, namely that the products which are irradiated in some Member States in substantial amounts should be included on the positive list, provided this technology can improve the safety of certain products;
Ordføreren bifalder den strategi, Kommissionen har valgt for at færdiggøre EU's positivliste over levnedsmidler.
The Commission’s strategy for completing the Community positive list is welcomed.
Det er glædeligt, at der lægges vægt på, om det er til fordel for forbrugeren, om der kan godtgøres et rimeligt teknologisk behov, og om man kan undgå teknologier, der kan træde i stedet for en ordentlig hygiejnisk sundhedsmæssig praksis.
The emphasis placed on benefits to consumers, real technological need and avoidance of technologies which could be substituted for proper health and hygiene practices is commended.
På denne baggrund er det berettiget at vælge den tredje løsningsmodel, som Kommissionen foreslår, nemlig at betragte den nuværende liste, der kun indeholder krydderier, herunder krydderurter, som udtømmende uden at tilføje nye levnedsmiddelkategorier.
This justifies selection of the third option suggested by the Commission, which is to consider the current list as complete with only herbs, spices and vegetable seasonings included, and no new food categories added.
I de seneste 50 år har atomkraftindustrien og bestrålingsindustrien gjort en intens indsats for at fremme bestråling af levnedsmidler, selv om der er relativt beskeden interesse for bestrålingsteknologi på verdensplan, og selv om de fleste regeringer både i Europa og andetsteds indtager en forsigtig holdning til dette spørgsmål.
The promotion of food irradiation by the nuclear and irradiation industry over the past 50 years has been intense, despite relatively little interest in the technology around the world, and despite the cautious approach adopted by most European and many other national governments.
Den kommercielle udvikling af bestrålingsteknologi til levnedsmidler blev først lanceret i den amerikanske præsident Eisenhowers "Atoms for Peace"-program, der blev iværksat i 1953.
Commercial development of food irradiation technology was first promoted by US President Eisenhower’s 'Atoms for Peace' programme, launched in 1953.
Man gjorde offentligheden opmærksom på atomkraft og andre fredelige anvendelsesmuligheder for den nukleare teknologi.
Public attention was directed towards nuclear energy and other peaceful uses of nuclear technology.
Det blev betragtet som hensigtsmæssigt at genanvende radioaktivt affald og biprodukter fra atomenergiprogrammet til at bestråle levnedsmidler, men efterfølgende blev der gennemført undersøgelser af de sundhedsmæssige konsekvenser af bestrålede levnedsmidler, og disse undersøgelser gav anledning til alvorlige betænkeligheder.
Re-use of radioactive waste and by-products from the atomic energy programme to irradiate food was considered useful, however subsequent studies on the health effects of eating irradiated food raised serious doubts.
Visse lande indførte et forbud mod denne teknologi, mens andre lande valgte at tillade bestråling, således at der opstod handelshindringer for bestrålede levnedsmidler.
Around the world some countries banned the technology while others permitted it, forming barriers to trade in irradiated food.
Den Internationale Atomenergiorganisation oprettede i 1964 en fælles ekspertkomité om bestråling af levnedsmidler (Joint Expert Committee on Food Irradiation - JECFI) i samarbejde med FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation FAO og Verdenssundhedsorganisationen WHO for at sætte en stopper for international passivitet ved at koordinere yderligere forskning i de sikkerhedsmæssige spørgsmål vedrørende bestrålede levnedsmidler.
The International Atomic Energy Agency (IAEA) established the Joint Expert Committee on Food Irradiation (JECFI) in 1964 with the Food and Agriculture Organisation (FAO) and the World Health Organisation (WHO) in order to overcome the international inertia by co-ordinating further research into the safety of irradiated food.
JECFI udarbejdede en række rapporter, og i begyndelsen af 1980'erne var der således givet grønt lys for bestråling af alle levnedsmidler op til en maksimal gennemsnitlig dosis på 10 kGy.
JECFI produced reports which by the early 1980s had given clearances for the irradiation of all foods up to a maximum average dose of 10 kGy.
I løbet af 1980'erne blev der rejst kritik af bestrålingsteknologien, hvilket medførte, at bestråling af levnedsmidler blev indført i et langsommere tempo rundt omkring i verden.
However, during the 1980s public opposition emerged and slowed the pace at which food irradiation was introduced around the world.
I slutningen af 1990'erne er der gjort en markant indsats for atter at fremme bestråling af levnedsmidler, men der kan ligeledes konstateres voksende modstand fra forbrugerne, i levnedsmiddelindustrien og i visse nationale regeringer, fordi der stadig foreligger en række uløste spørgsmål.
The late 1990s have seen a dramatic resurgence in efforts to promote food irradiation, but the opposition from consumers, food industry and some national governments has also grown, due to a wide range of unresolved concerns.
Bestråling i praksis 2.1.
Irradiation in practice
I USA er der for nylig konstateret en række tilfælde af alvorlig madforgiftning, og debatten om bestråling af levnedsmidler har fået fornyet aktualitet på denne baggrund.
Recent cases of severe food poisoning in the US have fuelled the irradiation debate.
Det anerkendes, at den intensiverede fødevareproduktion og konsolideringsprocessen inden for levnedsmiddelindustrien medfører, at patogener i levnedsmidler kan inficere mange forbrugere over store områder.
It is acknowledged that the intensification of food production and consolidation of the food industries enable foodborne pathogens to infect many consumers over wide areas.
Ifølge tilhængerne af bestrålingsteknologi betyder denne udvikling, at bestråling er en afgørende sikkerhedsforanstaltning som afslutning på produktionsprocessen.
Proponents of irradiation argue that this makes irradiation essential as an end-of-line safety measure.
Bestråling, der foretages af hensyn til fødevaresikkerheden, kan imidlertid udvikle sig til et teknisk "fix" for at afhjælpe lave og dalende hygiejniske standarder i den stadig mere industrialiserede masseproduktion af levnedsmidler.
However irradiation for food safety could become a technical 'fix' for poor and deteriorating hygiene standards in increasingly industrialised mass production of food.
I slutningen af 1980'erne blev der afsløret en række tilfælde, hvor der var sket ulovlig bestråling på europæiske bestrålingsanlæg for at rense forgiftede fisk og skaldyr.
Cases of illegal use of irradiation at European facilities to clean up contaminated seafood were exposed in the late 1980s.
Salg af umærkede bestrålede krydderiblandinger og levnedsmidler med krydderurter og krydderier har også fundet sted i medlemsstaterne.
Sale of unlabelled irradiated spice mixes and foods containing herbs and spices has also occurred in Member States.
Der er udviklet validerede kontrolmetoder til påvisning af bestrålede levnedsmidler, således at det er blevet lettere at afsløre dette misbrug.
The development of validated testing methods for the detection of irradiated foods has made it easier to expose these abuses.
I juni 2002 foretog de britiske myndigheder en undersøgelse, der viste, at 42% af de kontrollerede kosttilskud (58 ud af 138) var blevet bestrålet eller indeholdt en bestrålet ingrediens.
In June 2002 a UK government survey revealed that 42% of dietary supplements tested (58 out of 138) had been irradiated or contained an irradiated ingredient.
Det er overhovedet ikke tilladt at sælge sådanne kosttilskud i Det Forenede Kongerige.
None of these are permitted for sale in the UK.
Forinden havde myndighederne, BBC og forskellige forbrugerorganisationer gentagne gange over et tidsrum af mindst tolv måneder advaret producenterne om, at ulovligt bestrålede levnedsmidler blev udbudt til salg i Det Forenede Kongerige.
This was in spite of repeated warnings to manufacturers by the Government, the BBC and consumer organisations, over a period of at least twelve months, that illegal, irradiated products were on sale in the UK.
Undersøgelsen afslørede ligeledes, at fem forskellige prøver af skaldyr (forskellige typer rejer) var bestrålede, selv om det også er ulovligt i Det Forenede Kongerige; der blev ligeledes påvist et bestrålet krydderiprodukt.
The survey also found five irradiated seafood samples (prawns and shrimps), also illegal in the UK, and one irradiated spice product.
Ingen af disse bestrålede levnedsmidler var mærkede.
None of these irradiated foods were labelled.
Visse fødevaremyndigheder mener, at disse hændelser indebærer en tilsidesættelse af forbrugernes ret til at foretage et frit valg, men at der ikke er tale om en decideret sundhedsrisiko.
Some food authorities view these occurrences as being an abuse of consumer choice, but not in any way a health hazard.
Det er imidlertid en misforståelse, som kan få alvorlige konsekvenser.
This is a potentially dangerous misrepresentation.
Bestråling i de doser, som de fleste levnedsmidler kan tåle, gør ikke levnedsmidlerne sterile.
Irradiation at the doses which most foods can withstand does not make them sterile.
Efter bestrålingen kan der stadig være dødbringende sporer og toksiner fra visse bakterier tilbage i levnedsmidlerne, f.eks. sporer fra Clostridium botulinum .
Lethal spores and toxins produced by some bacteria can remain in the food after irradiation, e.g. spores of Clostridium botulinum.
Bestrålet fisk og bestrålede skaldyr, der var kontaminerede inden bestrålingen, kan derfor stadig være farlige bagefter.
Irradiated seafoods that were contaminated can therefore still be unsafe.
Sundhedsmyndighederne bør ikke blot tage til efterretning, at nogle bakterier er blevet ødelagt, men også at der stadig kan være toksiner, sporer og enkelte bakterier tilbage i levnedsmidlerne.
Health authorities should consider not only the bacteria that have been destroyed but also the toxins, spores and the few bacteria that may remain in the food.
Der findes også andre patogener i levnedsmidler, som ikke ødelægges ved bestråling som f.eks. virus og prioner (f.eks. BSE).
There are also other pathogens in food that are not destroyed, such as viruses and prions (e.g. BSE).
Bestrålede levnedsmidler må behandles med særlig omhu efter bestrålingen for at undgå en hurtig og farlig rekontaminering.
Irradiated food products require extra care after irradiation in order to avoid rapid and dangerous recontamination.
Hvis et produkt er blevet udsat for ulovlig bestråling og ikke er mærket, vil den uvidende forbruger måske ikke udvise den nødvendige omhu.
A consumer who is unaware that a product has been irradiated, because it was done illegally and has no label, may not take enough care.
Der er alvorlige risici forbundet med at anvende radioaktivt materiale til bestråling af levnedsmidler.
Use of radioactive materials for irradiating foodstuffs involves serious risks.
Arbejdstagerne kan blive udsat for eksponering ved uheld, og radioaktive udslip og lækager, der sker fra anlæg og under transport af radioaktive materialer, kan udgøre en risiko for miljøet og for befolkningerne, fordi der kan ske en kontaminering af grundvandet og fødekæden.
Workers can suffer accidental exposure, while radioactive spills and leaks from plants and during transportation of radioactive materials put the environment and human populations at risk through contamination of groundwater and food chains.
Der er sket en række uheld af denne art - i visse tilfælde med dødsfald blandt de involverede arbejdstagere - i USA, Hawaii, Italien, Norge, Mexico, Brasilien, El Salvador og Australien.
Several such accidents, some involving worker fatalities, have occurred in the US, Hawaii, Italy, Norway, Mexico, Brazil, El Salvador and Australia.
Efter sigende registreres der ca. 200 tilfælde af bortkomst eller tyveri af radioaktive materialer hvert år.
It has been reported that around 200 losses and thefts of radioactive materials occur each year.
For nylig har en række begivenheder i USA givet anledning til betænkeligheder, fordi man frygter, at terrorister kan skaffe sig adgang til radioaktive materialer for at fremstille såkaldte "beskidte bomber", dvs. konventionelle bomber, der tilsættes radioaktive materialer.
Recent events in the US have raised concerns over the potential for terrorists to obtain such materials for use in ‘dirty bombs’ – conventional bombs laced with radioactive materials.
Hvis der bygges flere anlæg til opbevaring af radioaktive materialer, betyder det en generelt øget sikkerhedsrisiko.
Building more plants that hold radioactive materials means more security risks for everyone.
Det er absolut nødvendigt at forbedre sikkerhedsforanstaltningerne, men sådanne forbedringer øger driftsomkostningerne for bestrålingsanlæg og medfører således højere priser på bestrålede levnedsmidler, hvilket ikke er til fordel for forbrugerne.
Improvements to security are now essential, yet these will increase the maintenance costs of irradiation facilities, meaning higher prices for irradiated foods – not for the benefit of the consumers.
Derfor går den mest ansvarsbevidste strategi ud på at fuldende EU's positivliste over levnedsmidler, således at listen kun omfatter krydderier, herunder krydderurter - en sådan strategi tilgodeser de sikkerhedsmæssige krav, der bør stilles for at beskytte europæerne og befolkningerne rundt omkring i verden.
Completing the Community list with only herbs, spices and vegetable seasonings included is therefore the most responsible course of action for the safety of Europeans and populations around the world.
Bestråling af levnedsmidler støtter de udviklingstendenser, der fremmer en centraliseret masseproduktion og distribution af levnedsmidler på verdensplan.
Food irradiation supports the trend towards centralised mass production and distribution of foods world-wide.
Længere holdbarhedstid betyder, at man kan transportere levnedsmidler over større afstande, hvilket medvirker til at fremme brændstofforbrug, drivhusgasemissioner og luftforurening, samfundsøkonomisk tilbagegang blandt mindre lokale landbrug og ødelæggelse af levesteder for vilde dyr, fordi de pågældende arealer udnyttes til industrielt landbrug og vejanlæg.
Extended shelf life allows transportation of foods over greater distances contributing to increased fuel consumption, greenhouse gas emissions and air pollution, socio-economic decline among small-scale local farmers and loss of wildlife habitats to industrial farming and road construction.
Bestråling af levnedsmidler virker undergravende på målsætningen om en bæredygtig udvikling, fordi bestråling harmonerer med det eksisterende fødevareforsyningssystem.
By supporting the current food supply system food irradiation undermines the objective of sustainable development.
Sikkerhedstilsagn - indbyrdes modstridende og upålidelige data
Assurances of safety - conflicting and unreliable evidence
Det hævdes ofte, at bestråling er den bedst dokumenterede forarbejdningsmetode til levnedsmidler.
It is often claimed that irradiation is the best-researched of all food processing methods.
På grundlag af de mange forskningsprojekter, der er gennemført i de seneste årtier, har Verdenssundhedsorganisationen fastslået, at det er sikkert og ernæringsmæssigt forsvarligt at indtage bestrålede levnedsmidler, uanset hvilken strålingsdosis der er anvendt for at tilgodese det teknologiske behov.
The WHO has stated that, based on the large number of research studies which have been conducted over recent decades, irradiated food is safe and nutritionally adequate at any dose necessary to achieve the technological aim.
Det giver imidlertid fortsat anledning til betænkeligheder, at bestråling nedbryder vigtige næringsstoffer i levnedsmidler, og at bestrålede levnedsmidler indeholder radiolytiske produkter, der i visse tilfælde har carcinogene og mutagene virkninger.
Yet concerns remain over the fact that irradiation depletes some important nutrients in foods, and over the radiolytic products produced in irradiated foods, some of which are known to have carcinogenic and mutagenic effects.
For eksempel har det internationale projekt om bestråling af levnedsmidler (The International Project in the Field of Food Irradiation) i Karlsruhe i Tyskland for nylig gennemført en undersøgelse, hvis foreløbige resultater viser, at visse radiolytiske produkter, som dannes i bestrålede fedtholdige levnedsmidler, og som går under betegnelsen cyclobutanoner, kan give DNA-skader.
For example, preliminary findings in a recent study, carried out by the International Project in the Field of Food Irradiation at Karlsruhe in Germany, suggest that some radiolytic products formed in irradiated fatty foods, called cyclobutanones, could cause DNA damage.
Ifølge Karlsruhe-undersøgelsen kan der ske DNA-skader i rotteceller og menneskeceller, og på længere sigt kan disse skader have carcinogene eller mutagene virkninger i mennesker, der indtager disse levnedsmidler.
The Kalrsruhe study indicated DNA damage in rat and human cells, and this could potentially lead to carcinogenic or mutagenic effects in those eating these foods.
Disse kemikalier er endnu ikke fundet i ikke-bestrålede levnedsmidler, og derfor er det påkrævet at gennemføre grundige og langsigtede undersøgelser for at vurdere deres sundhedsmæssige konsekvenser.
These chemicals have not yet been found in non-irradiated foods and therefore require thorough, long-term investigation in order to assess their impacts on health.
Det vækker bekymring, at de undersøgelser af bestrålingsteknologiens sundhedsmæssige konsekvenser, som Verdenssundhedsorganisationen og andre autoriteter baserer deres vurderinger på, og som bl.a. er gennemført af JECFI, i mange tilfælde har været kendetegnet af en uhensigtsmæssig udformning, ukvalificeret gennemførelse eller utilstrækkelig dokumentation.
There are concerns that many of the studies into the health effects of irradiation, including some produced by JECFI, upon which bodies such as the WHO base their judgements, were badly designed, poorly conducted or inadequately reported.
Det er ofte vanskeligt at foretage en direkte sammenligning mellem undersøgelser, der viser negative sundhedsmæssige konsekvenser, fordi forsøgene ikke er gennemført under identiske forhold.
It is often difficult to make direct comparisons between studies which showed some adverse health effects because the experiments were not conducted under identical conditions.
Visse rapporter, der tillægges central betydning, og som har fastslået, at bestrålingsteknologien er sikker, har utilstrækkelige referencer, således at det er vanskeligt at efterprøve de videnskabelige data, som konklusionerne tilsyneladende er baseret på.
Some key reports which made pronouncements on safety were inadequately referenced, making it hard to check the scientific evidence on which the conclusions were supposedly based.
Disse usikkerhedsmomenter betyder, at der kan sættes spørgsmålstegn ved, om det er fuldstændig sikkert at spise bestrålede levnedsmidler.
These uncertainties cast doubt on assurances that eating irradiated foods is completely safe.