natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Behandlingen for infertilitet hos manden har undergået en stor forandring i de sidste 10 år takket være intracytoplasmatisk sperminjektion (ICSI).
The technique of intracytoplasmic sperm injection has brought about a significant change in the treatment of male infertility over the past ten years.
Sædcellerne bliver injiceret direkte i ægcellen ved hjælp af en tynd glasnål.
The spermatozoon is injected directly under a microscope into the cytoplasm of an ovum, using a fine glass needle.
Den traditionelle behandling for infertilitet hos manden begrænser sig til de få tilfælde, hvor der er klare problemer med hormonproduktionen, eller hvor der har været foretaget vasektomi.
Traditional ways of treating male infertility are confined to a few cases involving clear-cut problems linked to hormone production, and to reversible vasectomy.
Men infertilitet hos manden, uafhængigt af årsagen, kan nu behandles med ICSI, hvis det er muligt at finde sædceller, umodne postmeiotiske sædceller eller sæd fra sædvæsken, eller de kan tages ved hjælp af aspiration eller biopsi fra testiklerne (i de tilfælde, hvor manden ikke har sædceller i sædvæsken).
However, when childlessness is due to the infertility of the male partner, for whatever reason, the problem can now be treated by intracytoplasmic sperm injection if even just a few spermatozoa or immature postmeiotic sperm cells can be obtained from the semen or by aspiration or testicular biopsy (when patients have no spermatozoa in their semen).
Europa har det største antal behandlinger.
In Europe, the most attempts to use this form of treatment have been made in women in the Nordic countries.
I Finland er 3% af alle nyfødte og i Sverige 2% af alle nyfødte resultatet af behandling.
In Finland 3% and in Sweden 2% of all babies are born as a result of assisted reproduction.
Der er veludstyrede klinikker over hele verdenen.
There are now specially equipped clinics in all parts of the world.
Det skønnes, at ca. 2 millioner nyfødte i hele verdenen er født som et resultat af IVF (se prof. Hovattas indlæg). )
It has been estimated that some two million babies in the world have been born after IVF (see paper by Prof. Hovatta). .
Princip om videnskabelig selvstændighed og patientrettigheder
Principle of scientific freedom and patients’ rights
Lægevidenskaben har været den første verdslige profession, der har beskæftiget sig med etik (medicinsk deontologi).
The medical profession was the first to regulate itself by laying down a code of ethics.
Den første grundlæggende værdi inden for den kendte etiske tradition er selvstændigheden.
One of the foremost core values in doctors’ established ethical tradition is freedom.
På den anden side findes der et normsystem eller rettere sagt et videnskabeligt ”etos” hos videnskabsfolk, som stadfæster, at man er uafhængig af ”den videnskabelige sandhed” i forhold til politiske, religiøse og kulturelle ideologier.
There is also, however, a system of rules, that is to say a common scientific ‘ethos’ observed by scientists, which enshrines the independence of ‘scientific truth’ in relation to political, religious, and cultural ideologies.
Men er det tilstrækkeligt, at forskeren kan påberåbe sig princippet om selvstændighed og ansvarsfølelse og bevæge sig ud i et scenarium, der både er fascinerende og foruroligende?
But can a scientist today simply invoke the principle of freedom and a sense of responsibility in order to operate within a scenario in which the prospects are as fascinating as they are disquieting?
I dag må videnskabsfolk foretage nogle valg, der involverer mange mennesker.
Scientists are morally implicated in the choices to be made by a wide range of unlike individuals.
Det er derfor nødvendigt at åbne op for en debat, der bidrager til at fortolke de store forandringer, der sker inden for biomedicinen, at vurdere mulighederne for at definere de grænser, der er.
That is why it is necessary to pave the way for a debate to help interpret the great changes taking place in the biomedical sphere, assess the possibilities which they offer, and define the limits to be imposed on them.
Den videnskabelige selvstændighed skal således baseres på essentielle og urokkelige værdier for patienten:
The principle of scientific freedom must consequently itself be based on key considerations essential for patients, for example:
- patienten skal være informeret og skal indgå frivilligt i de tests, vedkommende deltager i
– the voluntary and informed consent of the person undergoing tests,
- patienten skal have frihed og ansvar til at træffe sine valg uden at føle socialt pres
– freedom and responsibility of patient choice in the face of social pressures,
- det enkelte menneskes rettigheder skal gå forud for samfundets rettigheder
– the priority of the rights of the individual over the rights of society,
- det enkelte menneskes ret til information/ret til ikke at få information Retten til information er retten til at kende sin egen genetiske situation og få pålidelig genetiske viden; retten til ikke at få information, er retten til ikke at være tvunget til at underkaste sig genetiske tests, eller at få kendskab til sin egen genetiske situation, især i tilfælde, hvor et præventivt kendskab til sygdom kan føre til en forventning om lidelse uden konkret terapeutisk fordel (se prof. Mandels og prof. Maurons indlæg – Det Midlertidige Udvalgs møde den 26. marts 2001).
– an individual’s right to know/not to know The right to know means the right to be informed about one’s genetic condition and receive reliable genetic information; the right not to know means the right not to be forced to undergo genetic tests or learn of one’s genetic information, especially in cases where prior knowledge of a disease could provide a foretaste of suffering with no practical therapeutic advantages. .
Sociale konsekvenser: et nyt forhold mellem læge og patient
Social consequences: a new doctor-patient relationship
De teknologiske innovationer, der anvendes i lægevidenskaben, er især genetiske tests, og de har givet anledning til ændringer inden for lægepraksis, som i hverdagen medfører, at der opstår nye dilemmaer af en dimension, som ikke kun har individuel og privat karakter, men også offentlig og social.
Medical technological applications and genetic tests in particular have changed the way in which medicine is practised, creating new dilemmas every day, the implications of which are no longer merely individual and private, but also public and social.
Vi henviser navnlig til begreber som sundhed, sygdom og lægens og patientens sociale rolle.
This applies especially to the concepts of health, sickness, and normality, and to the social roles of doctors and patients.
Læger skal i dag tage stilling til problemer og beslutninger, han aldrig tidligere har beskæftiget sig med.
Today’s doctors are having to face quite unprecedented problems and decisions.
Det er ikke kun lægens rolle, der er ændret, patientens rolle er også ændret.
It is not just their role which has changed, but also the role of patients, and new rights have consequently come into being.
Respekt for den syge finder stor genklang i princippet om selvstændighed og selvbestemmelse.
Respect for a sick person’s wishes is firmly underpinned by the principle of freedom and self-determination.
Lægevidenskaben ses ikke mere som en reaktion i forhold til en sygdom (reaktiv lægevidenskab), men som en praksis, der på fornuftig vis forudser og administrerer hele ”sundhedssfæren”.
Medicine is no longer regarded purely as a reaction to a disease (reactive medicine), but as a practice making it possible to act in advance and manage ‘health capital’ rationally.
Det nye lægevidenskabelige begreb drejer sig om genetiske informationer, som ikke vedrører personen direkte, det er snarere informationer, som kan tjene til at forebygge fremtidige mulige/ikke mulige sygdomme (prædiktiv lægevidenskab).
The new concept of medicine has to do with genetic information that does not affect an individual immediately, but rather can help to prevent probable or possible future diseases (predictive medicine).
Ifølge denne nye og revolutionerende definition af lægevidenskaben, forventes det, at patienten tager viden om sin egen genetiske disposition for en bestemt sygdom til sig, anvender den og træffer beslutninger, selv om han/hun ikke kender den reelle sammenhæng mellem potentiel sygdom og terapi.
According to this revolutionary new definition of medicine, a patient is expected to absorb and utilise information about his or her genetic predisposition to a given disease and take decisions, even though the intention might not be to treat the potential disease as such See paper by Prof. Mauron – temporary committee meeting of 26 March 2001. .
I kraft af denne definition af lægevidenskaben er lægens rolle skiftet fra terapeut til sundhedskonsulent, og patientens rolle er skiftet fra en syg person til en perpleks og bekymret person, der administrerer forudsigelser om sit eget helbred.
The new definition of medicine implies that the role of a doctor has to change from one of a therapist to that of health counsellor and that, instead of being a suffering person, the position of a patient is one of a worried person anxious to cope with his or her health prognosis.
Der er endvidere skabt en tredje figur i det dualistiske modsætningsforhold mellem ”rask person/syg person”, nemlig den ”bekymrede” person.
It has consequently been said that the ‘sick person-healthy person’ pair of opposites has been expanded to include a third element, the ‘worried’ person.
Test og genetisk forskelsbehandling
Tests and genetic discrimination
Fordelen ved de genetiske tests er primært, at personens disposition for at få en given sygdom fastlægges, og sygdommen kan behandles inden symptomerne dukker op.
The advantages of genetic tests apply essentially to a person’s predisposition to contract a given disease and hence to the way of dealing with the disease before symptoms appear.
Ulemperne ved sådanne tests ligger i de muligheder, der er for at udnytte de genetiske informationer til diskriminerende formål inden for forskellige områder af livet, ofte baseret på en ren og skær mulighed og ikke på absolut sikkerhed.
The disadvantages of the tests lie in the fact that genetic information can be used to practise discrimination in various walks of life, often on the basis of mere probability but not absolute certainty.
Det bliver stadig mere afgørende af få fastlagt, hvem der har retten til at udnytte informationerne.
The question who has the right to use the information will become increasingly more crucial.
Man frygter, at forsikringsselskaber og arbejdsgivere kan udnytte disse data til henholdsvis ikke at ville udstede forsikringer og ikke at ansætte.
It is feared that insurance companies and employers might refuse to insure or employ people on account of genetic information.
Adgangen til disse informationer skal diskuteres yderligere for, at man kan få udformet en hensigtsmæssig lovgivning.
Access to such information needs to be discussed further to enable proper rules to be laid down.
I artikel 12 i Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin hedder det: ”prøver, som indikerer genetiske sygdomme, eller som har til formål enten at identificere patienten som bærer af et gen, der er ansvarlig for en sygdom (….), må kun gennemføres af helbredshensyn eller i videnskabeligt forskningsøjemed i tilknytning til sådanne helbredshensyn og under forudsætning af hensigtsmæssig rådgivning om genetik”.
Article 12 of the Council of Europe Convention on Human Rights and Biomedicine states that: ‘Tests which are predictive of genetic diseases or which serve either to identify the subject as a carrier of a gene responsible for a disease … may be performed only for heath purposes or for scientific research linked to health purposes, and subject to appropriate genetic counselling’.
Europarådets Ministerkomité forbereder en protokol om menneskets genetik med det formål af videreudvikle artikel 11 og 12 i omtalte konvention Se prof. Serraos indlæg på det midlertidige udvalgs møde den 26. marts 2001. .
The CE Committee of Ministers is drawing up a protocol on human genetics with a view to enlarging on Articles 11 and 12 of the Convention See paper by Prof. Serrão – temporary committee meeting of 26 March 2001. .
Protokollen skal detaljeret behandle de juridiske aspekter vedrørende samtykke og patientinformation om tests på mindreårige, respekt for privatlivet, retten til adgang til resultater og retten til ikke at få information om testresultaterne.
The protocol should deal in detail with matters relating to informed patient consent, the conditions for performing tests on persons under age, respect for privacy, the right to have access to test results, and the right not to be informed of findings.
Europa-Parlamentet kunne deltage i dette arbejde ved at bidrage med nyttige overvejelser med henblik på udarbejdelsen af protokollen.
The EP could assist in this work by putting forward points to consider when drawing up the protocol.
Man kan let udlede ud fra disse elementer m.m., hvordan de genetiske analyser har grundlæggende betydning for det enkelte menneskes liv.
It can easily be inferred from the points made above, and not just those points, that genetic tests may have a profound impact on people’s lives.
De kan forbedre dets selvstændighed og evne til at foretage valg på grundlag af kendskabet til årsager, også på reproduktivt niveau.
They can increase their freedom and their ability to make choices with full knowledge of the facts, not least where having children is concerned.
At kunne forstå fordelene ved genetisk analyse afhænger i lige så høj grad af følgende:
However, if the advantages of genetic testing are to be understood, three equally important conditions need to be satisfied:
- levering af troværdige analyser og lige adgang til serviceydelser
– reliable tests available on the same basis to all,
- rådgivning, der respekterer den enkeltes selvstændighed
– counselling that respects individual freedom,
Høje standarder inden for genetiske analyser bliver således en uomtvistelig betingelse, da man har truffet særdeles vigtige beslutninger på baggrund af disse resultater for et enkelt menneskes liv.
High standards for genetic tests thus appear to be a sine qua non because decisions having a crucial bearing on people’s lives are taken in the light of the results.
Da der ikke er præcise bestemmelser inden for området, kan den ukontrollerede anvendelse af genetiske tests skabe etiske problemer.
Unless they are governed by clear-cut legislation, uncontrolled use of genetic tests could create a number of ethical problems.
En styring af disse bestemmelser kunne måske klarlægge, at man kun skal benytte sig af dem i de tilfælde, hvor en terapi eller et profylaktisk indgreb er mulig for at korrigere den genetiske arv, eller når der tages beslutninger på baggrund af genetiske informationer med hensyn til at få børn.
The rules ought perhaps to specify that genetic tests should be carried out only when the genetic condition that they serve to detect can be corrected by therapy or preventive treatment or when the genetic information obtained affects decisions to have children.
Rejste spørgsmål:
Questions raised
- Tilbydes de prænatale diagnosetests til par i en social sammenhæng uden pression?
– Are antenatal diagnosis tests offered to a couple in a social context free of pressure?
- I tilfælde af prænatale undersøgelser, kan eller skal forældrene gennemføre dem?
– Can parents have antenatal examinations or must they have them?
- Hvilke resultater kunne føre til, at man griber til korrigerende handlinger?
What results could entitle them to take corrective measures?
- Hvilke resultater kunne retfærdiggøre en beslutning om ikke at føde fosteret?
What results could justify a decision not to give birth?
- Findes der professionelle inden for “genetisk rådgivning”, der kan assistere dem, der accepterer at underkaste sig genetiske tests?
– Are there professional ‘genetic counsellors’ to assist those who agree to undergo genetic tests?
- Er der fare for at skabe en genetisk “underklasse”, der ikke får den rette sundhedsmæssige assistance og livsforsikring efter at have fået stillet en diagnose på disposition for en sygdom, der indtræder sent.
– Is there a danger that people might be relegated to a genetic ‘underclass’ and consequently denied proper health care and life assurance once they had been diagnosed with a predisposition to a disease occurring later in life?
- Under hvilke omstændigheder har et forsikringsselskab ret til at kende de genetiske analyseresultater?
– Under what conditions is an insurance company entitled to know the findings of genetic testing?
- Har arbejdsgivere, virksomheder, universiteter eller skoler ret til at udvælge deres ansatte eller studerende på basis af overvejelser, der er forbundet med en genetiske undersøgelser?
– Do employers, companies, universities, or schools have the right to select their employees or students on the basis of considerations linked to genetic code examination?
- Har et menneske ret til sprede genetisk information om et andet menneske?
– Does a person have the right to divulge genetic information about another person?
- (Hvis vi forudsætter, at man besidder en oplysning, der vedrører en persons mulighed for at føre alvorlig genetisk arv videre til afkommet, da han er rask bærer af en alvorlig genetisk defekt, har man så pligt til at informere partneren til denne person?
(If an individual is known to be a healthy carrier of a severe genetic disorder that would genetically endanger any offspring, do we have a duty to inform his or her partner?
Har vi endvidere pligt til at forhindre, at denne person får børn?) – Har enhver ret til i visse tilfælde at bede om diskretion i forhold til informationer vedrørende eget genom?
Furthermore, do we have a duty to prevent that person having children?)
- Reducerer de genetiske tests på embryoner risikoen for abnormiteter, inden de implanteres i livmoderen?
– Given that it seems increasingly to be the case that genetic tests are available only to those who can afford them, should public health authorities cover all or part of the cost?
Juridiske og lovmæssige konsekvenser af genetisk analyse
Legal and regulatory implications of genetic testing
Den genetiske diagnose er en lægevidenskabelig handling, som altid skal overholde reglerne for den såkaldte ”gode lægelige adfærd”.
Genetic diagnosis is a medical procedure that must invariably conform to the rules of ‘good clinical practice’.
En anerkendelse og accept i hele Europa af et internationalt anerkendt referencesystem af laboratorier, klinikker og industrier, der anvender god videnskabelig og teknologisk metodik tilpasset de seneste biomedicinske udviklinger, burde være en forudsætning for at kunne ledsage, styre og lovgive inden for den nye biomedicinske udvikling.
As the new biomedical developments progress, so must an international frame of reference, recognised at world level, for scientific and technological procedures, including guidelines on good laboratory, clinical, and industrial practice tailored to the latest biomedical trends, be validated and adopted throughout Europe in order guide and regulate them.
Det Europæiske Lægemiddelagentur har taget skridt til en harmonisering af lovbestemmelser f.eks. inden for gen- og celleterapi i kraft af formulering og orientering om god praksis, medens de nye sektorer som vævsmanipulation, kunstige organer og genetisk analyse stadig mangler en referenceramme og regulering på EU-niveau og nationalt niveau Notat fra Europa-Kommissionen om ”humangenetik” - Generaldirektoratet for Forskning – afdeling E. Policy Aspects. .
Some first steps towards harmonisation of regulatory requirements have been taken, for instance where gene and cell therapy is concerned, since the European Agency for the Evaluation of Medicinal Products has drawn up guidelines for good practice.
Vedtagelse af direktivet om kliniske forsøg Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om anvendelse af god klinisk praksis ved gennemførelse af kliniske forsøg med lægemidler til humant brug. , der indeholder bestemmelser vedrørende anvendelse af ”Good Clinical Practice” – betegnet som ”en videnskabelig kvalitet og etisk værdi og anerkendt på internationalt plan vedrørende initiativ, ledelse, registrering og kommunikation af kliniske forsøgsresultater med mennesker” – giver et første bidrag til en regulerende harmonisering af forskning og udvikling inden for biomedicinen.
However, there is still no frame of reference and system of rules to govern new fields such as tissue engineering, artificial organs, and genetic testing Commission note on ‘Human genetics’, Research DG, Directorate E (Policy aspects). .
Et relevant eksempel, der illustrerer, hvor nødvendigt det er med en lovmæssig harmonisering baseret på en vurdering af kvalitet i forhold til forskning og udvikling inden for biomedicin, findes netop i de genetiske analyser Rapport fra seminaret: Genetic testing services: Quality Assurance and Need for Harmonisation in the EU - Europa-Kommissionen.
The Directive adopted on clinical trials European Parliament and Council Directive on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to the implementation of good clinical practice in the conduct of clinical trials on medicinal products for human use. , which lays down provisions for implementing ‘good clinical practice’ – defined as ‘an international ethical and scientific quality standard for designing, conducting, recording and reporting trials that involve the participation of human subjects’ – constitutes a first element of harmonised regulation of biomedical research and development.
I øjeblikket er der ikke fælles regler eller love, der sikrer en minimumstandard af ydelser.
At present there are no common European rules and regulations to guarantee that the services provided will conform to a minimum standard.
Genetisk analysepraksis bliver stadig mere hyppig, da disse undersøgelser ikke blot tilbydes af specialsygehuse, men også af analyselaboratorier og til dels bliver tilbudt direkte til patienterne.
Genetic testing procedures are becoming increasingly common, since tests are carried out not only in specialised hospitals, but also in testing laboratories and to some extent are offered directly to patients.
I Europa øges antallet af laboratorier, der udfører genetiske analyser.
In Europe the number of laboratories performing genetic testing services is rising.
Selv om der er talrige initiativer til vurdering af kvaliteten af specialisternes og organisationernes genanalysearbejde, foretages der analyse efter meget forskellige bestemmelser og under forskellige betingelser.
Although genetics specialists and professional organisations have made many moves to promote quality assessment, genetic testing services are provided under widely varying conditions and systems of rules.
En undersøgelse om kvaliteten af forbrugerbeskyttelse, der blev udført i 136 laboratorier i 21 europæiske og australske lande, der arbejder med genetisk analyse om cystisk fibrose, viser, at der er problemer.
The problems as regards consumer protection are highlighted by the results of a quality test conducted at 136 laboratories in 21 European countries and Australia involved in genetic testing for cystic fibrosis.
35% af laboratorierne fremviser én fejlprocent i udførelsen af de genetiske analyser, der ville være uacceptabel inden for rutineundersøgelser Den Europæiske Kommission 4th FP BIOMED 2, Dequeker & Cassiman, Eur.
In 35% of the laboratories the percentage of errors recorded in genetic tests would be considered unacceptable for the purposes of routine examinations European Commission, 4th FP, BIOMED 2, Dequeker and Cassiman, Eur.