natgillin/translations-raw huggingface dataset:
∙ Styrkelse af grundlaget for aktiviteter i rummet: bevarelse af en selvstændig og økonomisk overkommelig adgang til rummet og sikring af et bredt teknologisk grundlag og en industri, der er i stand til at konstruere, fremstille og drive satellitsystemer med tilhørende infrastruktur på jorden. ∙ Styrkelse af det videnskabelige grundlag for en bedre forståelse af vores planet og dens atmosfære, solsystemet og universet. ∙ Udnyttelse af de fordele for markeder og samfund , der kan opnås ved en efterspørgselsstyret udnyttelse af rumsektorens tekniske kapacitet.
∙ Strengthening the foundation for space activities: preserving independent and affordable access to space, and ensuring a broad technology base with the industrial capability for designing, manufacturing, and operating satellite systems and the associated ground infrastructure. ∙ Enhancing scientific knowledge for a better understanding of our planet and its atmosphere, the solar system and the Universe. ∙ Reaping the benefits for markets and society through a demand-driven exploitation of the technical capabilities of the space community.
Det første indsatsområde er en nødvendig forudsætning for enhver aktivitet i rummet.
The first line of action is a prerequisite for any space activity.
I den fælles rapport fra Kommissionen og ESA anføres det, at "investeringskløften mellem den europæiske rumfartsbranche og dens konkurrenter inden for rumsystemer og jordbaserede løsninger betyder, at der er behov for en ny og kraftfuld tilgang på det rumteknologiske område", og der foreslås tre forskellige, men samordnede aktiviteter:
The joint Commission – ESA document notes that “Considering the investment gap between the European space sector and its competitors in space systems and terrestrial solutions, a strong and innovative approach to space technology must be adopted” and proposes three different but co-ordinated activities:
∙ udvikling af grundlæggende teknologi, i alt væsentligt med offentlig støtte ∙ demonstration af udviklet teknologi i en tidlig fase i pilotprojekter og valideringsaktiviteter, hvor det offentlige deltager sammen med erhvervsmæssige operatører, og ∙ udvikling af applikationer og tjenester ud fra markedsbetragtninger og brugerefterspørgsel.
∙ development of basic technologies, to be pursued essentially with public support; ∙ early demonstration of developed technologies through pilot projects and validation activities, in which the public sector and commercial operators jointly participate; and ∙ development of applications and services to be driven by market considerations and user demand.
I dokumentet lægges der vægt på, at "Europæiske løfteraketter skal fortsat være konkurrencedygtige på verdensmarkedet for opsendelser, som til stadighed udvikler sig med stor hast.
The document emphasises that “European launchers have to maintain a competitive position in the world market for launch services, which is constantly and rapidly evolving”.
Betydningen af at udvikle det andet indsatsområde, nemlig at styrke det videnskabelige grundlag, ligger i, at rummet giver enestående muligheder for at udforske solsystemet og universet og giver endvidere en konstant tilførsel af let sammenlignelige globale data til forståelse af vores planet og dens atmosfære..
The importance of developing the second line of action, enhancing the scientific knowledge, lies on the fact that space provides unique means of exploring the solar system and the universe and also provides a constant flow of readily comparable global data for the understanding of our planet and its atmosphere.
Kommissionen og ESA understreger: "Derfor er det vigtigt for Europa at gå i spidsen med emner for rumforskning, og med de bidrag, denne kan yde til forståelsen af klimaet og kloden", som f.eks.:
The Commission and ESA point out that “It is therefore important for Europe to pursue cutting-edge themes of space science, and space-based contributions to the understanding of the climate and our planet”, such as the behaviour of our Sun and its influence on the Earth, the origins and evolution of the solar system, the origin and evolution of stars etc.
∙ Solens virksomhed og dens påvirkning af jorden; solsystemets oprindelse og udvikling; stjerners oprindelse og udvikling. ∙ Desuden - og med stadig stigende betydning - udforskning af de globale forandringsfænomener og alle væsentlige geovidenskabelige temaer: jordens indre, dens fysiske klima, dens geosfære/biosfære, atmosfæren og havmiljøet samt disse forholds betydning for menneskene."
At the same time, of growing importance is the investigation of the phenomena of global change and all major Earth-sciences themes: Earth’s interior, its physical climate, its geosphere/biosphere, the atmosphere and the marine environment, and their impact on mankind.
Med hensyn til den bemandede udforskning af rummet bemærker Kommissionen og ESA, at Europa bør fokusere på at forbedre udnyttelsen af den internationale rumstation (ISS) som en europæisk infrastruktur for forskning i alle discipliner inden for rumvidenskab, samt som et effektivt uddannelsesredskab og et forsøgsrum for det "næste trin" i menneskets udforskning af rummet.
In reference to manned exploration of space, the Commission and ESA note that Europe should concentrate on optimising use of the International Space Station (ISS) as a European research infrastructure for all disciplines in space science and as a powerful educational tool and a test bed for the “next step” in human space exploration.
Det tredje indsatsområde, udnyttelse af fordele for markeder og samfund, er kernen i Kommissionens og ESA's fælles dokument.
The third line of action, reaping the benefits for markets and society, forms the core of the joint Commission – ESA document.
Satellitkommunikation, rumbaseret navigation (især Galileo-projektet), overvågning af miljøet samt den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik er omfattet af denne handlingsplan.
Satellite communications, space based navigation (in particular the GALILEO project), monitoring of the environment, as well as the Common European Security and Defence Policy aspects comprise this line of action.
Selv om satellitkommunikation udgør den største enkelte indtægtskilde i den kommercielle rumsektor, bemærkes det i dokumentet, at satellitsektorens fremgang er usikker.
Although satellite communications constitute the largest single source of revenues in the commercial space sector, the document notes that the success of the satellite sector is fragile.
Galileo-projektet anses for at være af afgørende betydning for EU, men da der foregår særskilte drøftelser omkring dette projekt i Parlamentet, vil det ikke blive behandlet i detaljer i denne rapport.
The GALILEO project is considered fundamental for the EU, however, since it is the subject of specific discussion in the Parliament, we will not deal with it in detail in this report.
Overvågning af miljøet er det næststørste projekt på EU-niveau efter Galileo.
Monitoring of the environment is the second, after GALILEO, big project at the EU level.
Modtagelse af data fra rummet giver fremragende muligheder for at udvikle overvågning af både miljø- og sikkerhedsproblemer og hjælp til at analysere de enkelte spørgsmål og deres indbyrdes sammenhæng.
Space-based information provides a powerful platform to develop monitoring of both environment and security concerns and to support analysis of individual issues and their inter-relationships.
I henhold til dokumentet har man identificeret tre konkrete områder, inden for hvilke man praktisk kan begynde udviklingen af et sådant initiativ:
According to the document, three concrete themes for initiating the practical aspects of the development of such an initiative have been identified:
∙ globale ændringer ∙ miljøbelastninger og ∙ naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer
∙ global change, ∙ environmental stress, and ∙ natural and man-made disasters.
Det fælles dokument sammenholder global overvågning med den europæiske fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FESFP): "Hvis formålet med den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik skal opfyldes, må EU kunne udnytte en række forskellige militære (oprindelig oprettet af WEU) og civile (oprettet af EU) midler til efterretningsindsamling og krisestyring.
The joint document associates global monitoring with the Common European Security and Defence Policy (CESDP): "To meet the CESDP objectives, the EU should be able to call on a range of military (initially established by the WEU) and civil (established by the EU) means for intelligence gathering and crisis management”.
Gennemførelsen af de ovennævnte samt fremtidige projekter kræver enten oprettelse af EU's egen rumfartsorganisation eller et tæt samarbejde med ESA.
The implementation of the above mentioned, as well as of future projects, will require either the establishment by the E.U. of a space agency of its own, or a close collaboration with ESA.
Der er indlysende fordele ved den sidste løsning, idet EU i så fald vil kunne drage fordel af eksisterende strukturer og ekspertise, og det er også den løsning, der foreslås i Kommissionens og ESA's fælles dokument.
The second approach has obvious advantages, since the E.U. will benefit from existing structures and expertise, and is the approach adopted in the joint Commission-ESA document.
I dokumentet nævnes også nedsættelsen af den fælles task force, der refereres til i Rådets resolution af 16. november 2000, samt mandatet til at stille forslag om "permanente ordninger" inden udgangen af 2001.
The communication also speaks of the creation of the joint task force referred to in the Council Resolution of 16 November 2000, and of its mandate to propose "permanent arrangements" before the end of 2001.
Spørgsmålet om ESA's fremtid og organisationens forhold til EU er behandlet i en rapport udarbejdet af en gruppe højtstående personer, som i marts 2000 blev anmodet herom af ESA's generaldirektør.
The question of the future of ESA and its relations with the E.U. has been the subject of a report by a group of high level persons, called by the director general of ESA in March 2000.
Bildt-rapporten opsætter fire hovedmål:
The Bildt Report sets four main objectives:
Det Europæiske Råd bør hvert 5. år fastlægge den europæiske rumpolitik og retningslinjerne for dens gennemførelse.
The European Council should define the European Space Policy and the guidelines for its implementation, every five years;
ESA bør være Europas rumorganisation.
ESA should be the space agency of Europe;
Europa-Parlamentet bør have mulighed for regelmæssigt at drøfte og revidere den europæiske rumpolitik.
"The European Parliament should be given the opportunity to regularly discuss and review the European Space Policy".
Hvis vi vender tilbage til det fælles dokument, behandler det også de industrielle aspekter af rumpolitikken.
Going back to the joint document, it considers further the industrial aspects of space policy.
Det påpeges i dokumentet, at "Ved grundlæggelse af store rumfartsvirksomheder er europæisk industri ved at konsolidere sig over for udfordringen fra de amerikanske giganter på området," mens "Der er grund til at være særlig opmærksom på små og mellemstore virksomheder, som er vigtige innovationskilder."
It points out that “through the creation of large space companies, European industry is consolidating to face the challenge of the US industrial giants in this sector”, while “SMEs require special attention, as they play a key role in fostering innovation”.
Offentlig-private partnerskaber nævnes som "én model, der kan hjælpe med til at skaffe opbakning bag et driftsklart projekt fra både den offentlige sektor og hele kæden af industrivirksomheder."
Public Private Partnerships are singled out as providing “one model that can help in committing the public sector as well as the complete industrial chain to an operational project”.
Endelig behandler Kommissionens dokument de internationale aspekter, der også omfatter samarbejde om videnskabelige rummissioner, aspekter af international handel og samordning af europæiske holdninger til et fælles standpunkt i FN.
Finally, the Commission document discusses international aspects, in which it includes co-operative scientific space missions, international trade aspects and co-ordination of a European position with respect to the United Nations.
I dokumentet nævnes det, at "Canadas tilknytning til ESA, den rumpolitiske dialog mellem EU og Rusland og det mangeårige samarbejde med USA inden for rumforskning og om den internationale rumstation er specifikke eksempler på særlige forbindelser med tredjelande, som må tages i betragtning ved fastlæggelsen af den mest effektive måde at inddrage rummet på i EU's politik for internationalt samarbejde."
It points out that “the association of Canada to ESA, the EU-Russia Dialogue on Space and the longstanding co-operation with the USA in space science and the International Space Station are specific examples of special relations with third countries that need to be reflected in determining the most efficient way to embrace space in the EU policies for international co-operation”.
Dette er i overensstemmelse med Parlamentets beslutning af 18. maj 2000, som tilskyndede Kommissionen og Rådet til "yderligere at udvide samarbejdet mellem Den Europæiske Union og andre lande."
This is in line with the Parliament resolution of 18 May 2000, which urged the Commission and the Council to “step up still further cooperation between the E.U. and other countries.
Efter ordførerens mening er der rigelige forudsætninger til stede for et samarbejde, der vil gavne begge sider.
In the opinion of the rapporteur, there is ample ground for cooperation that will benefit both sides.
Politiske spørgsmål
The political issues
Når Europa-Parlamentet skal udarbejde sin beslutning om den fremtidige europæiske rumpolitik, bliver det helt sikkert nødvendigt med lange og svære overvejelser om beslutningsprocessen inden for rumpolitik og om konsekvenserne af de skridt, der i øjeblikket er under drøftelse.
In preparing its resolution on the future of European space policy, the European Parliament will certainly need to reflect long and hard on the decision making process in space policy, and on the implications of the measures now being discussed.
Parlamentet bliver nødt til at tage det væsentlige spørgsmål op, der drejer sig om, hvilket retsgrundlag den fremtidige europæiske rumpolitik skal baseres på.
It will need to raise the important question of the legal bases on which future European space policy will rest.
Ordføreren vil her fremhæve to af de væsentligste spørgsmål i forbindelse med kommunikationen, som efter hans mening kræver omhyggelige overvejelser:
The rapporteur wishes to single out two the major issues raised by the communication which, in his opinion, deserve careful consideration:
Hvilken form skal samarbejdet mellem EU og ESA have?
What form the collaboration of the E.U. with ESA will take?
Essensen af dette spørgsmål er, om ESA fortsat vil eksistere i sin nuværende form, eller om organisationen vil blive omdannet til Den Europæiske Unions rumorganisation.
The essence of the question is whether ESA will continue to exist in its present form, or it will become the space agency of the European Union.
Selv om en optagelse af ESA som en institution under EU givet vil medføre fordele ved gennemførelsen af EU's politik, bør man ikke glemme, at nogle af ESA's medlemmer ikke er medlemmer af EU.
Although the absorption of ESA in the E.U. institutions will definitely provide advantages in the implementation of its policy, we should not forget that ESA has members that are not members of the E.U.
Et andet vigtigt aspekt er ESA's orientering.
Another very important aspect is the orientation of ESA.
Hvis organisationen omdannes til en institution under EU, kan dens orientering flytte sig hen imod den praktiske anvendelse af rummet, hvilket kan medføre, at grundlæggende forskningsaktiviteter ikke vil få den opmærksomhed, de får nu, selv om der i Kommissionens rapport lægges stor vægt på at udvide den forskningsmæssige viden.
If it becomes a E.U. institution, its orientation may shift towards practical application of space and basic research activities may not be as vigorously pursued as they are now, in spite of the emphasis given in the Commission report on enhancing the scientific knowledge.
Endelig bliver vi nødt til at tage stilling til spørgsmålet om, hvorvidt EU er parat til at påtage sig finansieringen af ESA, der på nuværende tidspunkt foregår ved hjælp af bidrag fra organisationens medlemsstater.
Finally, we have to face the question whether the EU is ready to undertake the funding of ESA, which is now provided through the contribution of its member states.
Hvad skal omfattes af det globale miljø- og sikkerhedsovervågningsinitiativ?
What should be the content of the GMES initiative?
Selv om rummets betydning i forbindelse med miljøovervågning ikke kan drages i tvivl, tilføjer Kommissionens dokument en "sikkerhedsdimension", der går langt ud over forebyggelsen og/eller påvisningen af natur- eller menneskeskabte katastrofer.
Although the importance of space in monitoring of the environment is incontestable, the Commission document adds a “security” dimension that goes far beyond the prevention and/or detection of natural or man-made catastrophes.
Denne dimension har et klart militært aspekt, der omfatter efterretningsindsamling og observation, og udgør således et første skridt hen imod EU's militære aktiviteter fra rummet.
It has a clearly military aspect, involving intelligence gathering and observation, hence it will constitute a first step towards E.U. military activities from space.
30.april 2001 UDTALELSE FRA UDVALGET OM REGIONALPOLITIK, TRANSPORT OG TURISME
30 April 2001 OPINION OF THE COMMITTEE ON REGIONAL POLICY, TRANSPORT AND TOURISM
om Kommissionens meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet om Europa og rummet: et nyt kapitel
on the Commission communication to the Council and the European Parliament on Europe and Space: turning to a new chapter
Rådgivende ordfører: Luís Queiró
Draftsman: Luís Queiró
På mødet den 21. november 2000 valgte Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme Luís Queiró til rådgivende ordfører.
At its meeting of 21 November 2000 the Committee on Regional Policy, Transport and Tourism appointed Luís Queiró draftsman.
På møder den 5. februar og 25. april 2001 behandlede det udkastet til udtalelse.
It considered the draft opinion at its meetings of 5 February and 25 April 2001.
På sidstnævnte møde vedtog det nedenstående konklusioner (for: 40; imod: 2; hverken/eller: 6).
At the last meeting it adopted the following conclusions by 40 votes to 2, with 6 abstentions.
Til stede under afstemningen var: Konstantinos Hatzidakis (formand), Rijk van Dam og Emmanouil Mastorakis (næstformænd), Luís Queiró (ordfører), Sir Robert Atkins, Emmanouil Bakopoulos, Carlos Bautista Ojeda (for Reinhold Messner, jf. forretningsordenens artikel 153, stk. 2), Rolf Berend, Philip Charles Bradbourn, Felipe Camisón Asensio, Gerard Collins, Danielle Darras, Garrelt Duin, Alain Esclopé, Giovanni Claudio Fava, Jacqueline Foster, Jean-Claude Fruteau (for John Hume), Robert Goodwill (for Ingo Schmitt), Mathieu J.H. Grosch, Ewa Hedkvist Petersen, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin (for Camilo Nogueira Román), Juan de Dios Izquierdo Collado, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Giorgio Lisi, Sérgio Marques, Manuel Medina Ortega (for Joaquim Vairinhos, jf. forretningsordenens artikel 153, stk. 2), Erik Meijer, Rosa Miguélez Ramos, Francesco Musotto, Juan Ojeda Sanz, Josu Ortuondo Larrea, Wilhelm Ernst Piecyk, Giovanni Pittella (for Demetrio Volcic), Samuli Pohjamo, Alonso José Puerta, Reinhard Rack, Carlos Ripoll i Martínez Bedoya, Isidoro Sánchez García, Gilles Savary, Dana Rosemary Scallon, Agnes Schierhuber (for Margie Sudre), Brian Simpson, Renate Sommer, Robert William Sturdy (for Karla M.H. Peijs, jf. forretningsordenens artikel 153, stk. 2), Hannes Swoboda (for Ulrich Stockmann), Ari Vatanen, Christian Ulrik von Boetticher (for Francis Decourrière) og Mark Francis Watts.
The following were present for the vote: Konstantinos Hatzidakis, chairman; Rijk van Dam and Emmanouil Mastorakis, vice-chairmen; Luís Queiró, draftsman; Sir Robert Atkins, Emmanouil Bakopoulos, Carlos Bautista Ojeda (for Reinhold Messner pursuant to Rule 153(2)), Rolf Berend, Philip Charles Bradbourn, Felipe Camisón Asensio, Gerard Collins, Danielle Darras, Garrelt Duin, Alain Esclopé, Giovanni Claudio Fava, Jacqueline Foster, Jean-Claude Fruteau (for John Hume), Robert Goodwill (for Ingo Schmitt), Mathieu J.H. Grosch, Ewa Hedkvist Petersen, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin (for Camilo Nogueira Román), Juan de Dios Izquierdo Collado, Georg Jarzembowski, Dieter-Lebrecht Koch, Giorgio Lisi, Sérgio Marques, Manuel Medina Ortega (for Joaquim Vairinhos pursuant to Rule 153(2)), Erik Meijer, Rosa Miguélez Ramos, Francesco Musotto, Juan Ojeda Sanz, Josu Ortuondo Larrea, Wilhelm Ernst Piecyk, Giovanni Pittella (for Demetrio Volcic), Samuli Pohjamo, Alonso José Puerta, Reinhard Rack, Carlos Ripoll i Martínez Bedoya, Isidoro Sánchez García, Gilles Savary, Dana Rosemary Scallon, Agnes Schierhuber (for Margie Sudre), Brian Simpson, Renate Sommer, Robert William Sturdy (for Karla M.H. Peijs pursuant to Rule 153(2)), Hannes Swoboda (for Ulrich Stockmann), Ari Vatanen, Christian Ulrik von Boetticher (for Francis Decourrière), and Mark Francis Watts.
KORT BEGRUNDELSE
BRIEF EXPLANATORY STATEMENT
Europa og rummet
Europe and Space
Kommissionens meddelelse til Parlamentet og Rådet "Europa og rummet: et nyt kapitel" skal ses i forlængelse af Parlamentets beslutning af 18. maj 2000 og en anmodning fra Rådet (forskning).
The communication from the Commission to Parliament and the Council entitled ‘Europe and Space: turning to a new chapter’ is a follow-up to Parliament’s resolution of 18 May 2000 and the request by the EU-Research Council.
I sin beslutning af 18. maj 2000 hilste Parlamentet Kommissionens arbejdsdokument "På vej mod sammenhængende europæiske principper for rummet" velkommen og udtrykte atter sin støtte til udviklingen af et verdensomspændende satellitnavigationssystem med markant europæisk deltagelse, dvs. Galileo -projektet.
In its resolution of 18 May 2000, Parliament welcomed the Commission’s working document entitled ‘Towards a coherent European approach for space’ and reiterated its support for the development of a global navigation satellite system with strong European participation (the Galileo system).
Arbejdsdokumentet var en opfølgning på en anmodning fra Rådet til Kommissionen om at udarbejde en sammenhængende europæisk strategi for rummet i tæt samarbejde med Den Europæiske Rumorganisation.
The Commission working document was drawn up in response to the Council’s request to the Commission to draft a coherent European space strategy in close cooperation with the European Space Agency.
Dette samarbejde forventes også at blive et centralt aspekt ved gennemførelsen af denne strategi ( KOM(2000) 597 ).
This cooperation is also expected to be a key aspect in putting this strategy in place ( COM(2000) 597 final).
I den foreliggende meddelelse understreges vigtigheden for en europæisk strategi af satellitternes nuværende og fremtidige rolle inden for kommunikationssystemerne, observationssystemerne og navigations- og positionsbestemmelsessystemerne.
The current communication emphasises the importance for a European strategy of the role of satellites, both now and in the future, in communication systems, observation systems and navigation and positioning systems.
Sidstnævnte er selvsagt af overordentlig stor interesse for transportsektoren og dertil knyttede tjenester.
Navigation and positioning systems are, of course, of great interest to transport and related services.
Virkninger/Fremtidige aktioner
Impact/Measures to be considered
Gennemførelsen af denne strategi vil have betydelige økonomiske og samfundsmæssige virkninger.
The economic and social impact of implementing this strategy will be considerable.
De nuværende skøn over omsætningen i 2002 på de satellitrelaterede markeder lyder på 67-104 mia. EUR.
Current estimates for the turnover in 2002 of markets associated with satellites range from EUR 67 billion to EUR 104 bn.