natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Miljøbeskyttelsesaspekter kom ført til senere og får som sådanne ikke tilstrækkelig opmærksomhed i disse instrumenter.
Environmental protection aspects only arose later and are as such underdeveloped in these instruments.
Den nuværende lovgivning skelner mellem såkaldte eksisterende stoffer og nye stoffer.
Current legislation distinguishes between so called existing substances and new substances.
Der er registreret 100.106 eksisterende kemikalier, men det nøjagtige antal eksisterende kemikalier på markedet kendes ikke, da der ikke er noget anmeldelseskrav for produktionsmængder på under 10 tons pr. år pr. producent.
100,106 existing chemicals are registered, however, the exact number of existing chemicals put on the market is not known, as there are no reporting requirements for production volumes below 10 tonnes per year and manufacturer.
Der findes omkring 10.000 stoffer på markedet, som produceres i mængder på over 10 tons.
Above 10 tonnes, around 10,000 substances are marketed.
Nye stoffer er stoffer, der er markedsført første gang efter 1981.
New substances were first put on the market after 1981.
Mangel på data og mangel på foranstaltninger
Lack of data and lack of action
Ved udformningen af en ny politik er det vigtigt at forstå fejlene ved det nuværende system for ikke at gentage dem.
When drawing up a new policy, it is important to understand the failures of the current system in order not to repeat them.
Mens det i øjeblikket er sådan, at nye stoffer i mængder på over 10 kg skal underkastets en vis afprøvning, inden de kan markedsføres, er der aldrig sket nogen rigtig afprøvning af langt størstedelen af eksisterende stoffer, som nu har været på markedet i mindst 20 år!
While currently new substances in volumes of more than 10 kg have to undergo certain testing before they are allowed to be put on the market, the vast majority of existing substances – on the market since at least 20 years! - have never been properly tested.
Ifølge Det Europæiske Kemikaliekontor forholder det sig for de 2.700 højtonnagekemikalier, dvs. de bedst undersøgte kemikalier produceret i mængder på over 1.000 tons, sådan, at der kun findes fuldstændige grundmaterialedata for 14%'s vedkommende, ufuldstændige grundmaterialedata for 65%'s vedkommende og slet ingen data for 21%'s vedkommende.
According to the European Chemicals Bureau, for the 2700 high production volume chemicals, the most well researched chemicals manufactured in quantities above 1000 tonnes, full base set data is available only for 14%, incomplete base set data for 65% and no data for 21%.
Der vides endnu mindre om de mange kemikalier, der produceres i mindre mængder.
Even less is known for the many lesser volume chemicals.
Den umiddelbare bekymring gælder derfor det forhold, at mennesket og miljøet potentielt er udsat for et stort antal kemiske stoffer, hvis farlige egenskaber endnu ikke er identificeret.
The immediate concern is therefore that man and the environment are potentially exposed to a large number of chemicals substances for which the hazardous properties have not been identified.
Denne bekymring defineredes allerede i det fjerde miljøhandlingsprogram (1987-1992).
This concern had already been identified in the Fourth Environment Action Programme (1987-1992).
I 1993 vedtoges forordning (EØF) nr. 793/93 for at afhjælpe denne mangel.
Regulation 793/93 was adopted in 1993 to tackle this deficiency.
Forordningen indeholder bestemmelser om grundig risikovurdering af et vist antal højtonnagekemikalier, som er opført på en prioriteret liste, med henblik på om nødvendigt at vedtage henstillinger vedrørende mulige risikobegrænsningsforanstaltninger.
The regulation foresees in-depth risk assessment for a certain number of high production volume chemicals on a priority list, with a view to adopting recommendations on possible risk reduction measures, if deemed necessary.
Indtil videre er 140 kemikalier blevet opført på prioriterede lister.
Until now, 140 chemicals have been put on priority lists.
Til dato har man kun afsluttet 11 af disse risikovurderinger, og der er ikke vedtaget én eneste risikobegrænsningsforanstaltning efter deres afslutning, selv om det påvistes, at sådanne foranstaltninger er nødvendige for de fleste stoffers vedkommende.
To date, only 11 of these 140 risk assessments were concluded, and not a single risk reduction measure was adopted following them, although such measures were shown to be necessary for most of the substances.
Det er helt klart, at det med den nuværende indfaldsvinkel ikke er lykkedes at afhjælpe mangelen på viden om de fleste kemikalier og at træffe effektive foranstaltninger.
Clearly, the current approach failed to overcome the lack of knowledge about most chemicals and to take effective action.
Infaldsvinkelrelaterede problemer - risikovurdering og bevisbyrde
Problems of approach: Risk assessment and burden of proof
Den nuværende indfaldsvinkel, som er baseret på risikovurdering, rejser endnu flere grundlæggende problemer.
The current approach based on risk assessment poses even more fundamental problems.
Den tolererer en generel kontaminering af miljøet, vilde dyr og mennesker med farlige stoffer ud fra den antagelse, at naturen kan klare en vis mængde af disse stoffer, i stedet for at forsøge at forhindre denne kontaminering.
It tolerates a general contamination of the environment, wildlife and humans with hazardous substances, assuming that nature can deal with a certain amount, instead of trying to prevent it.
Endvidere er forsøget på at fastsætte en tolerabel dosis ikke blot etisk tvivlsomt, men også videnskabeligt uheldigt i mange tilfælde.
Moreover, the attempt to set a "tolerable dose" is not only ethically questionable, but also scientifically inappropriate in many cases.
For det første er der tale om en række iboende usikkerhedsmomenter, når der gøres forsøg på at analysere komplekse levende organismer, hvilket gør fastsættelsen af en tolerabel dosis til det rene gætteri.
Firstly, there are many inherent uncertainties involved when trying to analyse complex living organisms, turning the setting of a tolerable dose largely into guesswork.
For det andet kan der ikke fastsættes nogen tolerabel dosis for en lang række stoffers vedkommende (kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske stoffer, som kan være toksiske ved en hvilken som helst dosis; persistente eller bioakkumulerende stoffer, hvor dosis stiger med tiden; hormonforstyrrende stoffer, hvor eksponeringstidspunktet er mere relevant end dosis).
Secondly, no tolerable dose can be set for a whole series of substances (substances that are carcinogenic, mutagenic, toxic to reproduction - they may be toxic at any dose; substances that are persistent or bioaccumulative - the dose increases over time; endocrine disrupters - the timing of the exposure is more relevant than the dose).
For det tredje kræver vurdering af, hvorvidt der er sket overholdelse af en tolerabel dosis, fuldt kendskab til eksponeringen for det pågældende stof, hvilket bliver et sisyfosarbejde i betragtning af de utallige mulige eksponeringskilder.
Thirdly, assessment of whether a tolerable dose has been respected requires full knowledge of the exposure to the substance in question, which becomes as Sisyphus task when one considers the countless possible sources of exposure.
Endelig undersøges eksponering for kemikalier altid stof for stof, hvorved der ses bort fra den samlede kombinerede eksponering for flere forskellige kemikalier med potentielt lignende virkninger, således at der sker en systematisk undervurdering af risiciene.
And lastly, exposure to chemicals is always only looked at substance by substance, ignoring the overall combined exposure to multiple chemicals with potentially similar effects, hereby introducing a systematic underestimation of the risks.
Det nuværende system går ud fra, at kemikalier ikke er forbundet med problemer, medmindre det modsatte påvises.
The current system assumes that chemicals pose no problems unless shown otherwise.
Det påhviler myndighederne at føre bevis for, at et kemikalie er forbundet med en uacceptabel risiko.
The burden of proof that a chemicals poses an unacceptable risk is on the authorities.
Indtil dette er sket, kan kemikaliet markedsføres uden restriktioner.
Until that moment, the chemicals can be marketed without restrictions.
Modtager myndighederne ikke oplysninger, der gør det muligt at vurdere den eventuelle risiko, kan der ikke træffes foranstaltninger.
If the authority does not receive information that allows assessing the eventual risk, no measures can be taken.
Selv om myndighederne modtager oplysninger, er dette ikke nok til at vise, at kemikaliet er farligt, og at det afgives til miljøet.
Even if it receives information, it is not enough to show that the chemicals is hazardous, and that it is released to the environment.
Det må endvidere påvises, at den sandsynlige eksponering er så høj, at den vil få negative virkninger.
It furthermore needs to be shown that the likely exposure is so high that it will have adverse effects.
Imidlertid er data vedrørende eksponering næsten altid mangelfulde, og simple forbindelser mellem et kemikalie og specifikke negative virkninger er vanskelige at påvise i komplekse levende organismer.
However, data on exposure are almost always deficient and simple relationships between one chemicals and specific adverse effects are difficult to prove in complex living organisms.
Følgelig påhviler bevisbyrden ikke blot den forkerte part, men den er også uacceptabelt stor.
As a result, not only is the burden of proof on the wrong side, but it is also unacceptably high.
Strukturelle problemer - delt ansvar
Problems of structure: Split responsibilities
I øjeblikket forsinkes effektive aktioner ikke blot af langvarige risikovurderinger, men også af delt ansvar.
Currently, effective actions are not only delayed by lengthy risk assessments, but also by split responsibilities.
I Kommissionen er det forskellige tjenestegrene, der er ansvarlige for henholdsvis risikovurdering og risikoforvaltning, og ofte er der ikke nogen forbindelse mellem de to, hvilket resulterer i yderligere forsinkelser eller i uhensigtsmæssig opfølgning.
Different services in the Commission are responsible for risk assessment and for risk management, respectively, and often there is no link from risk assessment to risk management, resulting in further delays or inappropriate follow-up.
Den lære der kan drages af det nuværende system
Lessons from the current system
Det er ikke lykkedes det nuværende system at beskytte menneskers sundhed og miljøet, fordi det har toleret afgivelser af farlige kemikalier til miljøet og belønnet uvidenhed eller mangelfuld viden om kemikalier med manglende foranstaltninger.
The current system failed to protect human health and the environment, because it tolerated releases of hazardous chemicals to the environment and rewarded ignorance or incomplete knowledge about a chemicals with non-action.
Der bruges store ressourcer på en grundig vurdering af nogle få kemikalier, mens man stort set ikke undersøger de fleste andre kemikalier, og selv hvor der påvises problemer, træffes der kun få restriktive foranstaltninger og for sent.
Large resources are spent on assessing a few chemicals in detail, while most other chemicals remain largely unaddressed, and even where problems are shown, little restrictive action is taken too late.
De i økotoksikologi iboende usikkerhedsmomenter og videnskabens begrænsninger ignoreres.
The uncertainties inherent in ecotoxicology and the limits of science are ignored.
Bevisbyrden påhviler myndighederne og ikke de firmaer, der påtænker at markedsføre bestemte kemikalier.
The burden of proof is on the authorities instead of on those who intend to commercialise a certain chemicals.
Systemet er inkohærent og uigennemskueligt.
The system is incoherent and not transparent.
Vi har brug for en ny kemikaliepolitik, der er proaktiv i stedet for at være reaktiv, og som gør det muligt at skaffe sig en grundlæggende forståelse af alle kemikalier ved hjælp af de begrænsede disponible ressourcer og at forvalte problematiske kemikalier effektivt, før skaden er sket.
We need a new chemicals policy strategy that is proactive instead of reactive, that makes it possible to have a basic grasp of all chemicals with the limited resources available, and to effectively manage chemicals of concern before damage is done.
Generelle bemærkninger vedrørende den nye strategi
General comments on the new strategy
Det overordnede mål med strategien er at opnå bæredygtig udvikling.
The overall objective of the strategy is to achieve sustainable development.
Ordføreren mener, at Kommissionens forslag har stor værdi og støtter det generelt.
The rapporteur considers that the Commission proposal has much merit and supports it in general terms.
Men der kræves mere for at nå dette mål.
But to realise this objective, more is needed.
Derfor foreslår ordføreren følgende tilføjelser og ændringer:
That is why the rapporteur proposes the following additions and changes:
- Fastsættelse af en klar målsætning: Der skal inden 2020 sættes en stopper for udledninger, emissioner og udslip af farlige stoffer (persistente, bioakkumulerende og toksiske eller lignende problematiske stoffer) i tråd med forpligtelser indgået i internationale fora.
- Implementation of a clear objective : By 2020, discharges, emissions and losses of hazardous substances (persistent, bioaccumulative and toxic, or of equivalent concern) shall cease, in line with commitments given in international fora.
- Behov for ét enkelt retligt instrument: Af hensyn til gennemskuelighed, kohærens, effektivitet og hurtig vedtagelse bør den nye lovramme tage form af ét enkelt retligt instrument, helst en forordning.
- Need for one legal instrument : In the interest of transparency, coherence, effectiveness and rapid adoption, the new regulatory framework should take the form of one legal instrument, preferably a regulation.
- Substitutionsprincippet: Producenter og brugere af kemikalier skal forpligtes til at vælge et mindre farligt alternativ, så snart dette er muligt.
- Substitution principle : Manufacturers and users of chemicals need to be obliged to choose a less dangerous alternative as soon as this is possible.
- Underretning af offentligheden: Oplysninger indsamlet inden for rammerne af den nye kemikaliestrategi bør være offentligt tilgængelige, fortrolighed bør begrænses til et minimum, produkter skal mærkes med deres indhold af farlige stoffer, og der bør ske fremme af et EU-produktregister.
- Public information : The information gathered in the future chemicals strategy should be publicly available, confidentiality should be limited to a minimum, products need to be labelled for their content of hazardous substances, and an EU product register should be facilitated.
- Kohærens: Beslægtet lovgivning på andre områder må efterfølgende omarbejdes for at skabe kohærens.
- Coherence : Related legislation in other areas needs to be subsequently recast to achieve coherence.
- Globalt EU-initiativ: EU bør anmode alle parter på FN's Rio+10-møde i Johannesburg om at indgå forpligtelser med henblik på udformningen af en global kemikaliepolitik baseret på bæredygtig udvikling og forsigtighedsprincippet.
- EU global initiative : The EU should request all parties at the UN Rio+10 meeting in Johannesburg to make a commitment for a global chemicals policy built on sustainable development and the precautionary principle.
Specifikke bemærkninger vedrørende REACH-systemet
Specific comments to the REACH system
Kommissionens forslag om en kemikaliestrategi er baseret på det såkaldte REACH-system (Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals).
The Commission's proposal for a chemicals strategy is based on the so-called REACH system (Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals).
Alle kemikalier produceret af en producent i en mængde på over ét ton pr. år skal registreres.
All chemicals produced by a manufacturer in more than 1 tonne/year should be registered.
Alle stoffer i mængder på over 100 tons samt visse problematiske kemikalier uanset deres mængde vil blive evalueret (ca. 5.000 stoffer).
All substances in volumes above 100 tonnes as well as certain chemicals of concern irrespective of tonnage will be evaluated (ca.
Ordføreren glæder sig over forslaget om et enhedssystem for eksisterende og nye stoffer.
The rapporteur welcomes the proposal for a single system for existing and new substances.
Det princip om "ingen data, ingen markedsføring" (kemikalier, der ikke har været underkastet visse afprøvninger inden en bestemt dato kan ikke længere markedsføres), som implicit er blevet anvendt i den nye strategi, støttes fuldt ud.
The principle of "no data, no marketing" that has been implicitly applied in the new strategy – chemicals that have not undergone certain testing by a certain date may not be put on the market anymore – is fully supported.
Ordføreren går ligeledes stærkt ind for omvendt bevisbyrde for meget problematiske stoffer.
Similarly, the reversal of the burden of proof for substances of very high concern is strongly supported.
Ansvaret for at bevise, at det er ufarligt at anvende et meget problematisk stof til et bestemt anvendelsesformål, bør påhvile industrien og ikke myndighederne.
The responsibility to show that a substance of very high concern can be safely used in a specific application should be on the industry, not the authority.
Imidlertid ønsker ordføreren at henlede opmærksomheden på følgende problemer:
However, the rapporteur wishes to raise the following concerns:
- Tonnagetærskel: Kemikalier i mængder på under ét ton bør omfattes af systemet.
- Tonnage threshold : Chemicals under 1 tonne must be included in the system.
I modsat fald ville mange nye kemikalier ikke blive omfattet af systemet, da de i begyndelsen produceres i små mængder.
Otherwise, many new chemicals would fall out of the system, as they start with low tonnages.
Det kan udmærket tænkes, at der findes farlige kemikalier, som produceres i meget små mængder, og som bør være omfattet af systemet.
There may well be dangerous chemicals produced in very low quantities, which should not escape the system.
Der bør ikke gives incitament til at undgå registrering ved at holde produktionsmængden under tærsklen, især da den samlede mængde udmærket kan tænkes at ligge et godt stykke over et ton, så snart der er tale om flere producenter.
No incentive should be given to avoid registration by staying below the threshold, all the more that the total tonnage may be well over 1 tonne as soon as there are several manufacturers.
- Betingelser for registrering: Registrering må struktureres, således at så mange problematiske stoffer som muligt kan identificeres tidligt for at muliggøre hurtige foranstaltninger vedrørende disse.
- Conditions for registration : Registration needs to be structured so that a maximum of substances of concern can be identified early to allow swift action on these.
- Risikovurdering: Hvor der foretages risikovurderinger, må disse kontrolleres af uafhængige organer, og snarere end en almindelig voksen person bør barnet vælges som udgangspunkt i betragtning af dets større følsomhed.
- Risk assessment : Where risk assessments are undertaken, they need to be independently verified, and the reference point should be the child, instead of the average adult, given its increased sensitivity.
- Forbindelse mellem registrering/evaluering og godkendelse: Et stof må underkastes godkendelsesproceduren, så snart det af eksisterende oplysninger eller af registrerings- eller evalueringsdata fremgår, at det har en meget problematisk egenskab.
- Link registration/evaluation to authorisation : A substance needs to be subjected immediately to authorisation as soon as the existing data, registration or evaluation data identify it to have one of the properties of very high concern;
- Dyreforsøg: Der må ske øget international udveksling af oplysninger for at gøre brug af alle foreliggende data og for at undgå overlapninger af forsøg.
- Animal tests : International exchange of information must be increased in order to make use of all available data and to avoid the duplication of tests.
Der må benyttes modeller til gruppering af kemikalier og andre metoder for at identificere særlig problematiske kemikalier.
Models for grouping chemicals and other methods must be used to identify chemicals of particular concern.
Anvendelsen af dyreforsøg må forbydes i tilfælde, hvor der findes alternative undersøgelsesmetoder, og der må afsættes flere ressourcer til fremme af udviklingen og valideringen af alternative undersøgelsesmetoder.
The use of animal tests should be prohibited were alternative tests are available, and more resources need to be given to accelerate the development and validation of further alternative tests.
- Anvendelse af stoffer i produkter/importerede produkter: Mens det nye system på den ene side sigter mod at kontrollere anvendelsen af meget problematiske stoffer i produkter ved hjælp af godkendelse, er det på den anden side uklart, hvorledes det vil gribe anvendelsen i produkter af andre stoffer end meget problematiske stoffer an.
- Use of substances in products/import products : While the new system envisages controlling the use of substances of very high concern in products via authorisation, it is unclear how the use of chemicals of less than very high concern in products will be addressed.
Endvidere kan importerede produkter indeholde uregistrerede kemikalier, som er forbundet med ukendte risici for mennesker og for miljøet.
Furthermore, import products may contain unregistered chemicals with unknown risks to humans and the environment.
Det er vigtigt, at alle anvendelser af problematiske kemikalier i produkter bliver omfattet af den nye lovgivning.
It is important that all uses of chemicals of concern in products are covered by the new legislation.
- Betingelser for godkendelse: Godkendelse af meget problematiske stoffer bør være tidsbegrænset og bør kun gives efter forelæggelse af bevis fra industriens side på, at den pågældende anvendelse har stor samfundsmæssig betydning, og at der ikke findes et sikrere alternativ.
- Conditions for authorisation : The authorisation of substances of very high concern should be limited in time, and should only be given upon proof by industry that the use in question is essential to society and that no safer alternative exists.
Godkendelsesprocessen bør også omfatte persistente, bioakkumulerende og toksiske stoffer og lignende problematiske stoffer såsom meget persistente og meget bioakkumulerende stoffer, hormonforstyrrende stoffer, allergener og kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske stoffer (CMR-stoffer) i kategori 3, idet persistente og bioakkumulerende stoffer bør omfattes af godkendelsessystemet snarest muligt.
The authorisation process should also comprise persistent, bioaccumulative and toxic substances, and those of equivalent concern, such as very persistent and very bioaccumulative substances, endocrine disrupters, sensitisers and substances that are carcinogenic, mutagenic and toxic to reproduction (CMR) category 3, while substances that are persistent and bioaccumulative should be added to the authorisation system as soon as possible.
Ingen anvendelser af meget problematiske stoffer, som medfører afgivelser til miljøet i løbet af deres livscyklus, bør godkendes efter 2020.
No uses of substances of very high concern, which lead to releases to the environment during their life cycle, should be authorised after 2020.
om Kommissionens hvidbog om en strategi for en ny kemikaliepolitik
on the Commission White Paper on strategy for a future chemicals policy
Rådgivende ordfører (*): Hans-Peter Mayer
Draftsman (*): Hans-Peter Mayer
På mødet den 11. april 2001 valgte Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked Hans-Peter Mayer til rådgivende ordfører.
The Committee on Legal Affairs and the Internal Market appointed Hans-Peter Mayer draftsman at its meeting of 11 April 2001.
På møder den 27. august, 18. september og 11. oktober 2001 behandlede det udkastet til udtalelse.
It considered the draft opinion at its meetings of 27 August, 18 September and 11 October 2001.
På sidstnævnte møde vedtog det nedenstående konklusioner (for: 21; imod: 2).
At the last meeting it adopted the following conclusions by 21 votes to 2.