◙ kønsopdelt vurdering af budgetprioriteter og bevillingsstrømme til offentlige tjenester (på denne måde kontrolleres det, om udgiften imødekommer vigtige behov hos borgerne, og der anvendes dataindsamling og opinionsanalyser af borgernes meninger ved hjælp af undersøgelsesteknikker, hvor der tages hensyn til kvantitative og kvalitative målsætninger, f.eks. på transport- og uddannelsesområdet), ◙ kønsopdelt analyse af modtagerne af udgifterne (for at fremhæve, hvem der hovedsagelig modtager de offentlige midler og for at undersøge, om de offentlige udgifter fordeles ligeligt og gennemskueligt, f.eks. gennem en beregning af enhedsprisen for ydelse af en tjeneste og ved at efterprøve, hvorvidt der er kønsbaserede forskelle i brugsmønsteret), ◙ kønsbaseret evaluering af udgifter til forskellige sektorpolitikker over budgettet (sektorer som transport, uddannelse, sundhed, socialområdet og beskæftigelsen undersøges og virkningen for mænd og kvinder kontrolleres, ligesom en evalueringsproces indledes, hvori forskellige ministerier, departementer og udgiftscentre i form af forskningsinstitutioner, ngo'er og lokalmyndigheder inddrages), ◙ samlet analyse af budgettet fra et ligestillingsperspektiv, hvor det undersøges, i hvilket omfang de offentlige udgifter samlet og sektoropdelt anvendes til at begrænse ulighederne mellem kønnene (dette kan endog bestå i et generelt og samlet dokument, der kan betragtes som et alternativt officielt budget, og som indeholder en samlet vurdering fra et kvindesynspunkt over et længere tidsrum, fra tre til fem år), ◙ integrering af ligestillingsperspektivet, når økonomiske og beskæftigelsesmæssige politikker på mellemlang og lang sigt udstikkes (efter policy mix-metoden) (således at budgetpolitikkerne indgår i den økonomiske politiks bredere ramme, hvorfor en kønsopdelt analyse af de makroøkonomiske variabler i form af vækst, beskæftigelse, arbejdsløshed, offentligt investeringsniveau, inflation og budgetunderskud må gennemføres, i hvilken forbindelse der også bør tages hensyn til forskellen mellem den lønnede og den ulønnede økonomi), ◙ en analyse af virkningen af de offentlige midler for tidsforbruget (her tænkes på virkningerne af budgetpolitikkerne for det ikke-lønnede arbejde, social reproduktion, hjemmearbejde og pleje til familie og samfund, osv., hvorfor udtrykket "tidsbudget" er valgt for at udtrykke en vurdering af borgeres og familiernes egentlige levevilkår og for at nå frem til passende svar med hensyn til ressourcer og tjenester, der kan gennemføres ved hjælp af budgetpolitikkerne).
◙ a gender-based assessment of budgetary priorities and allocation of public services (this ensures that expenditure meets the main needs of citizens, by collecting data and analysing public opinion using survey methods which take account of quantitative and qualitative objectives in areas such as transport and education); ◙ a gender-based analysis of the distribution of the benefits of expenditure (to show who is the main beneficiary of public expenditure, to ascertain whether public expenditure is fair and transparent, by calculating, for example, the unit cost of providing a service and making a gender-based assessment of its use); ◙ a gender-based assessment of the expenditure on the various sectoral policies within the budget (analysis of sectors such as transport, education, public health, social measures and employment, looking at the impact on men and women, and opening of a process of assessment which should involve the various ministries, departments, expenditure authorities and research bodies, NGOs and organised territorial entities); ◙ an overall assessment of the budget from a gender perspective, assessing to what extent overall and sectoral public expenditure meets the need to reduce inequalities between men and women (this could in fact consist in a general document putting forward a possible alternative to the official budget and providing an overall assessment from the point of view of women over a significant period, e.g. three-five years); ◙ the incorporation of a gender perspective into the definition of medium- and long-term economic and employment policies (with a policy mix approach), (budgetary policies form part of wider economic policies and it is therefore essential to carry out a gender-based analysis of macroeconomic variables such as growth, employment levels, the unemployment rate, public investment, inflation, and budgetary deficits, taking due account of the paid and unpaid economy); ◙ an analysis of the impact of public expenditure measures on time use (the aim is to consider the implications of budgetary policies for unpaid work, social reproduction activities, domestic work, family and community care, etc., in respect of which 'time budgets' must be drawn up making it possible to assess the real living conditions of individuals and families in order to determine adequate measures in terms of resources and services to be made available through budgetary policies).