natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I Grækenland får de fædre, der arbejder i den private sektor, tilkendt én betalt feriedag.
In Greece one day's paid leave is granted to fathers working in the private sector.
Kun i Irland findes der overhovedet ingen faderskabsorlov.
Only in Ireland is there no paternity leave.
I nogle medlemsstater, herunder især Belgien, Danmark, Italien, Frankrig, Portugal og Spanien kan en del af barselsorloven udnyttes af fædre.
In some Member States, in particular Belgium, Denmark, Italy, France, Portugal and Spain, part of the maternity leave may also be taken by the father.
d) Forældreorlov og forældreydelser
(d) Parental leave and related allowances
Ifølge en aftale mellem arbejdsmarkedets parter i Europa og i henhold til direktiv 96/34/EF om forældreorlov blev forældreorloven indført og harmoniseret på europæisk plan.
Parental leave was established and harmonised at European level as a result of an agreement between the European social partners and in accordance with European Directive 96/34/EC on parental leave.
Ifølge dette direktiv har erhvervsaktive mænd og kvinder ret til mindst tre måneders forældreorlov, så de kan tage sig af deres nyfødte eller adopterede børn.
According to the directive, any man or woman in paid employment is entitled to parental leave on the grounds of the birth or adoption of a child, in order to enable them to take care of that child for at least three months.
Maksimumsalderen for børn for at have ret til forældreorlov er otte år.
Such leave is granted in respect of children up to eight years old.
Selvom det ikke er bestemt i dette direktiv, at denne orlov er betalt, kan medlemsstaterne fastlægge mere gunstige betingelser end dem, der er foreskrevet i direktivet.
Even though it is not stipulated that this should be paid leave, individual Member States may draw up more favourable conditions than those laid down in the directive.
Forældreorlovens varighed varierer således mellem en periode på tre måneder (i de fleste lande) og to år.
Thus the duration of parental leave ranges between three months (in most countries) and two years.
Den kan tages af moderen, faderen eller begge forældre samtidig efter eget valg.
It may be taken by the mother, the father or both parents at once if they so choose.
Overalt har forældrene garanti for at kunne vende tilbage til deres arbejdsplads eller en tilsvarende stilling efter orloven.
In every country, after the period of leave, parents are guaranteed reinstatement in their job or in a comparable post.
Forældreorloven er ubetalt i Grækenland, Irland, Nederlandene, Portugal og Det Forenede Kongerige I Belgien kan orloven være betalt på visse betingelser. .
Parental leave is unpaid in Greece, Ireland, the Netherlands, Portugal and the United Kingdom In Belgium, under certain conditions, leave may be paid. .
Det bør bemærkes, at der i Finland, Sverige og Danmark findes en "forældrestøtte", der ydes i en periode af forskellig længde (158 dage i Finland, 480 dage i Sverige og 52 uger i Danmark) efter barselsorlovens udløb.
It should be noted that in Finland, Sweden and Denmark there is a 'parental allowance' paid during varying periods of time (158 days in Finland, 480 days in Sweden and 52 weeks in Denmark) after expiry of the maternity leave.
I adskillige lande har arbejdstagere mulighed for at tage en særlig orlov, hvis der er tale om tvingende familiemæssige årsager - en alvorlig sygdom eller en ulykke - der gør det nødvendigt for dem at blive hjemme for at passe deres barn.
In a number of countries employees are also entitled to 'special' leave if, for urgent family reasons - serious illness or accident - their presence is essential in order to care for a child.
Denne orlov, der sjældent er betalt, er normalt tidsbegrænset.
Such leave, rarely paid, is generally subject to a time limit.
Tilrettelæggelse af arbejdstiden
Organisation of working hours
Flere og flere lande mener, at fleksible arbejdstider, nedsættelse af arbejdstiden, deltidsarbejde i 1998 arbejdede 37% af alle kvinder i alderen 20-49 år i EU i halvtidsjob (under 30 timer om ugen) og passede deres børn.
More and more countries consider flexible or reduced working hours, part-time work % of women between the ages of 20 and 49 in the European Union work half time (less than 30 hours per week) and look after their children (1998).
Kilde: Eurostat: "The life of women and men in Europe, a statistical portrait, data 1998-2000". , pauser fra arbejdslivet eller telearbejde bidrager til at give forældrene mulighed for bedre at forene familie- og arbejdslivet og øge deres fritid og dermed tiden til at dyrke egne interesser.
Source: Eurostat: 'The life of women and men in Europe, a statistical portrait, data 1998-2000' . , career breaks or teleworking as effective tools to enable parents to reconcile family and professional life and to increase the amount of free time, so that individuals may do the things they want to.
Samtidig tages der i medlemsstaterne lovgivningsinitiativer med henblik på at gennemføre EU-direktiverne.
At the same time there are legislative initiatives in the Member States aimed at transposing the European directives.
Konkrete faciliteter De konkrete faciliteter omfatter dagsinstitutioner for børn (vuggestuer, børnehaver), logi (institutioner eller familier), hjemmehjælp m.m.
Benefits in kind Benefits in kind include day centres (crèches and child-minders), accommodation (institutions and host families), help at home, etc.
Andelen af børn på under tre år, der nyder godt af den slags hjælpeordninger, varierer kraftigt i EU.
The proportion of children under three years old benefiting from assistance varies greatly from country to country.
Dette tal svinger mellem 64% i Danmark, 48% i Sverige, 5% i Spanien, 4% i Østrig og 3% i Grækenland.
For example the figures are 64% in Denmark, 48% in Sweden, 5% in Spain, 4% in Austria and 3% in Greece.
Andelen af børn på over tre år (og op til den skolepligtige alder mellem 5, 6 og 7 år) varierer mellem 99% i Frankrig og 46% i Grækenland Kilde: OECD Employment Outlook, provided by national sources, 2001. .
However the proportion of children over three years old (and up to the mandatory school age, between five, six and seven years) varies between 99% in France and 46% in Greece Source: OECD Employment Outlook, provided by national sources, 2001. .
Der er stor forskel mellem de enkelte medlemsstater, hvad angår antallet og arten af børneinstitutioner.
There are great differences between the Member States as regards the number of types of child care services.
Dette betyder, at visse lande varierer deres børnepasningsservice for at kunne opfylde familiernes forskellige behov, mens andre kun tilbyder forældrene begrænsede valgmuligheder.
Thus some countries offer a wide range of child-care services to meet the different needs of families, whilst others provide a limited choice for parents.
Det er dog ikke alle familiernes behov, der bliver opfyldt.
However, not all the needs of families are satisfied.
Desuden er der kun få institutioner, der er åbne hele dagen, og kun i nogle medlemsstater er der særlige institutioner for børn med særlige behov (som regel handicappede børn).
For example there are very few services operating full time and only in a few Member States are there specific services for children with special needs (usually children with disabilities).
Hvad angår ydelserne til børnepasning er Danmark, Frankrig, Finland og Det Forenede Kongerige de eneste lande, der bidrager med en særlig børnepasningsstøtte Kilde: Det gensidige informationssystem om social beskyttelse i EU-, EØS- og MISSOC-medlemsstaterne.
As regards child-care allowances, Denmark, France, Finland and the United Kingdom are the only countries which provide special allowances for child care Source: Mutual information system on social protection in the EU Member States and the EEA, MISSOC.
I Østrig har man siden 1. januar 2002 eksperimenteret med en ny ydelsestype, nemlig en pasnings- og uddannelsescheck. .
Since 1 January 2002 a new kind of benefit has been offered experimentally in Austria, the child-raising allowance. .
Afhængighedskoefficienten for ældre (befolkningsandelen af personer på +60 i forhold til befolkningen i alderen 20-59 år) er steget fra 29,4% i 1960 til 38,6 i 1999, hvilket giver problemer med hensyn til forsørgelse. .
The 'elderly dependence ratio' (ratio between the number of people over 60 and the population aged 20-59) rose from 29.4 in 1960 to 38.6 in 1999, which raises problems as regards care. .
Andelen af gamle mennesker (personer på over 65 år), som bor på plejehjem, er f.eks. 8,7% i Sverige, 6,5% i Frankrig, 5,1% i Det Forenede Kongerige, 3,9% i Italien og 1,0% i Grækenland.
The percentages of elderly people (over 65 years old) living in institutions are, for example, 8.7% in Sweden, 6.5% in France, 5.1% in the United Kingdom, 3.9% in Italy and 1.0% in Greece.
I disse lande er andelen af personer på over 65 år, der får hjælp i hjemmet, på 11,2% i Sverige, 6,1% i Frankrig, 5,5% i Det Forenede Kongerige og 2,8% i Italien Kilde: 11th European Social Services conference, Venice, 2.-4. juli 2003: Supporting carreers of older people in Europe: a comparative report on six European countries. .
In these counries the percentages of elderly people over 65 receiving help at home are 11.2% in Sweden, 6.1% in France, 5.5 % in the United Kingdom and 2.8% in Italy Source: 11th European Social Services Conference, Venice, 2 -4 July 2003: Supporting carers of older people in Europe: a comparative report on six European countries. .
16.februar 2004 UDTALELSE FRA UDVALGET OM BESKÆFTIGELSE OG SOCIALE ANLIGGENDER
16 February 2004 OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS
om forening af arbejdsliv og familie- og privatliv
on the reconciliation of work, family life and privacy
Rådgivende ordfører: Herman Schmid
Draftsman: Herman Schmid
På mødet den 22. oktober 2003 valgte Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender Herman Schmid til rådgivende ordfører.
The Committee on Employment and Social Affairs appointed Herman Schmid draftsman at its meeting of 22 October 2003.
På møder den 21. januar 2004 og 16. februar 2004 behandlede udvalget udkastet til udtalelse.
It considered the draft opinion at its meetings of 21 January 2004 and 16 February 2004.
På dette/sidstnævnte møde vedtog det nedenstående konklusioner (for: 14; imod: 6; hverken/eller: 0).
At the latter it adopted the following suggestions by 14 votes to 6, with 0 abstention.
Til stede under afstemningen var: Theodorus J.J. Bouwman (formand), Marie-Hélène Gillig (næstformand), Winfried Menrad (næstformand), Marie-Thérèse Hermange (næstformand), Herman Schmid (rådgivende ordfører), Jan Andersson, Elspeth Attwooll, Regina Bastos, Johanna L.A. Boogerd-Quaak (for Anne André-Léonard), Alejandro Cercas, Harald Ettl, Roger Helmer, Stephen Hughes, Anne Elisabet Jensen (for Marco Formentini), Karin Jöns, Jean Lambert, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Ria G.H.C. Oomen-Ruijten (for Rodi Kratsa-Tsagaropoulou), José Ribeiro e Castro (for Nello Musumeci, jf. forretningsordenens artikel 153, stk. 2), Herman Schmid, Helle Thorning-Schmidt, Anne E.M. Van Lancker og Barbara Weiler.
The following were present for the vote: Theodorus J.J. Bouwman (chairman), Marie-Hélène Gillig (vice-chairwoman)Winfried Menrad (vice-chairman), Marie-Thérèse Hermange (vice-chairwoman), Herman Schmid (draftsman), Jan Andersson, Elspeth Attwooll, Regina Bastos, Johanna L.A. Boogerd-Quaak (for Anne André-Léonard), Alejandro Cercas, Harald Ettl, Roger Helmer, Stephen Hughes, Anne Elisabet Jensen (for Marco Formentini), Karin Jöns, Jean Lambert, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Ria G.H.C. Oomen-Ruijten (for Rodi Kratsa-Tsagaropoulou), José Ribeiro e Castro (for Nello Musumeci pursuant to Rule 153(2)), Herman Schmid, Helle Thorning-Schmidt, Anne E.M. Van Lancker and Barbara Weiler.
Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender opfordrer Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder, som er korresponderende udvalg, til at indarbejde følgende forslag i det beslutningsforslag, det vedtager:
The Committee on Employment and Social Affairs calls on the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
2. minder om, at emnet forenelighed mellem arbejds-, familie- og privatliv altid er rettet mod kvinder (som for eksempel ved børnepasningsorlov og børnepasningsydelse); kræver derfor, at familiepolitikken også rettes mod fædre;
Points out that reconciliation of work, family life, and privacy is invariably considered in relation to women (as for instance in the cases of childcare leave and allowances); calls, therefore, for fathers likewise to be made a target group for family policy;
4. minder om, at gennemførelsen af politikker og foranstaltninger med henblik på forening af arbejds- og familieliv også vil bidrage afgørende til imødegåelsen af det demografiske problem, som størsteparten af medlemsstaterne står over for;
Points out that the adoption of policies and the taking of measures to promote the reconciliation of professional and private life will also constitute a decisive contribution to tackling the demographic problem faced by the majority of the Member States;
6. opfordrer medlemsstaterne og tiltrædelseslandene til ved gennemførelsen af direktivet om forældreorlov tager hensyn til, at der er en opdeling mellem fædres og mødres pligter i parforholdet;
Calls on the Member States and accession countries, when transposing the directive on parental leave, to take account of the division of family responsibilities within partnerships between fathers and mothers;
8. opfordrer medlemsstaterne og tiltrædelseslandene til at gennemføre direktiv 75/117/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivninger om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder fuldstændigt, så det bliver muligt for mænd og kvinder på baggrund af den lige løn at vælge forældreorlov eller anden fraværelse på lige vilkår;
Calls on the Member States and the accession countries to give full effect to Directive 75/117/EEC on the approximation of the laws of the Member States relating to the application of the principle of equal pay for men and women, to enable men and women to take decisions concerning parental leave and other periods of absence proceeding from the premise of equal pay;
13. mener, at en generel nedsættelse af den daglige arbejdstid er den bedste måde at forene arbejde og familieliv og fremme ligestilling, og at ændringen af direktivet om arbejdstid kan yde et positivt bidrag hertil;
Considers that a general reduction of daily working time is the best way for combining work and family life and for promoting gender equality whereby the revision of the Working Time Directive can contribute in a positive way;
19. minder om, at virkeliggørelsen af livslang læring samt kvinders adgang til informationssamfundet kun vil kunne realiseres, hvis det er økonomisk muligt at tage uddannelsesorlov, enten med støtte fra det offentlige eller i forståelse med arbejdsgiveren;
Recalls that the realisation of learning through the entire working life as well as access for women to the information society, is possible only if study leave is financially viable, either through public funding or through employment-related arrangements;
21. opfordrer EU's institutioner til at støtte deres ansattes muligheder for at forene arbejde, familie og privatliv livet igennem ved hjælp af nyskabende modeller for arbejdstid og tilrettelæggelse af arbejde og hele tiden huske på, at begge køn skal have lige muligheder og ansvar, og at de opnåede resultater på det sociale område som et minimum skal afspejles i de ansattes arbejdsforhold;
Calls upon the EU institutions to promote their employees’ possibilities for combining work, family and personal life in a lifetime perspective with innovative models for working time and work organisation, bearing in mind that both genders must have equal possibilities and responsibilities and that as a minimum provision the social policies acquis of the Union is fully reflected in the working conditions of all its staff.
24. februar 2004 ENDELIG A5–0093/2004 *
24 February 2004 FINAL A5–0093/2004 *
om forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved de ydre grænser
on the proposal for a Council regulation establishing a European Agency for the Management of Operational Co-operation at the External Borders
PR_CNS_title4am PE 329.954
PR_CNS_title4am PE 329.954
FORSLAG TIL BESLUTNING – B5-0470/2003
MOTION FOR A RESOLUTION – B5-0470/2003
Med skrivelse af 8.december 2003 anmodede Rådet i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 67 Parlamentet om en udtalelse om forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved de ydre grænser ( KOM(2003) 687 – 2003/0273(CNS)).
By letter of 8 December 2003 the Council consulted Parliament, pursuant to Article 67 of the EC Treaty, on the proposal for a Council regulation establishing a European Agency for the Management of Operational Co-operation at the External Borders ( COM(2003) 687 – 2003/0273(CNS)).
På mødet den 15. december 2003 meddelte Parlamentets formand, at dette forslag var henvist til Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender som korresponderende udvalg og til Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik som rådgivende udvalg (C5‑0613/2003).
At the sitting of 15 December 2003 the President of Parliament announced that he had referred the proposal to the Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs as the committee responsible and the Committee on Foreign Affairs, Human Rights, Common Security and Defence Policy for its opinion (C5‑0613/2003).
På mødet den 29. januar 2004 meddelte Parlamentets formand, at forslaget desuden var henvist til Budgetudvalget som rådgivende udvalg.
At the sitting of 29 January 2004 the President of Parliament announced that he had also referred the proposal to the Committee on Budgets for its opinion.
På mødet den 2. december 2003 havde Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender valgt Christian Ulrik von Boetticher til ordfører.
The Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs had appointed Christian Ulrik von Boetticher rapporteur at its meeting of 2 December 2003.
På mødet den 2. december 2003 besluttede udvalget at medtage følgende beslutningsforslag i betænkningen:
At its meeting of 2 December 2003 the committee decided to include in its report the following motion for a resolution:
- B5-0470/2003 , af Roberto Felice Bigliardo, Cristiana Muscardini, Nello Musumeci, Antonio Mussa, Mauro Nobilia og Franz Turchi om forslaget vedrørende oprettelse af et organ med henblik på forvaltning af de ydre grænser, der den 17. november 2003 var henvist til Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.
- B5-0470/2003 , by Roberto Felice Bigliardo and others, on the proposal to set up a 'Border Management Agency', referred on 17 November 2003 to the Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs as the committee
På møder den 2. december 2003, den 21. januar 2004 og den 19. februar 2004 behandlede udvalget Kommissionens forslag og udkastet til betænkning.
The committee considered the Commission proposal and draft report at its meetings of 2 December 2003, 21 January 2004 and 19 February 2004.
På sidstnævnte møde vedtog det forslaget til lovgivningsmæssig beslutning (for: 24; imod: 4; hverken/eller: 1).
At the last meeting it adopted the draft legislative resolution by 24 votes to 4, with 1 abstention.
Til stede under afstemningen var: Jorge Salvador Hernández Mollar (formand), Robert J.E. Evans (næstformand), Johanna L.A. Boogerd-Quaak (næstformand), Christian Ulrik von Boetticher (ordfører), Mary Elizabeth Banotti, Kathalijne Maria Buitenweg (for Alima Boumediene-Thiery), Michael Cashman, Carmen Cerdeira Morterero, Gérard M.J. Deprez, Koenraad Dillen, Adeline Hazan, Marie-Thérèse Hermange (for Charlotte Cederschiöld), Margot Keßler, Timothy Kirkhope, Eva Klamt, Lucio Manisco (for Ilka Schröder), Luís Marinho (for Ozan Ceyhun), Marjo Matikainen-Kallström (for Carlos Coelho), Erik Meijer (for Giuseppe Di Lello Finuoli jf. forretningsordenens artikel 153, stk. 2), Elena Ornella Paciotti, Paolo Pastorelli (for Giacomo Santini), Hubert Pirker, Bernd Posselt, Olle Schmidt (for Baroness Ludford), Ole Sørensen (for Bill Newton Dunn), Patsy Sörensen, Joke Swiebel, Anna Terrón i Cusí og Maurizio Turco.
The following were present for the vote: Jorge Salvador Hernández Mollar (chairman), Robert J.E. Evans (vice-chairman), Johanna L.A. Boogerd-Quaak (vice-chairwoman), Christian Ulrik von Boetticher (rapporteur), Mary Elizabeth Banotti, Kathalijne Maria Buitenweg (for Alima Boumediene-Thiery), Michael Cashman, Carmen Cerdeira Morterero, Gérard M.J. Deprez, Koenraad Dillen, Adeline Hazan, Marie-Thérèse Hermange (for Charlotte Cederschiöld), Margot Keßler, Timothy Kirkhope, Eva Klamt, Lucio Manisco (for Ilka Schröder), Luís Marinho (for Ozan Ceyhun), Marjo Matikainen-Kallström (for Carlos Coelho), Erik Meijer (for Giuseppe Di Lello Finuoli pursuant to Rule 153(2)), Elena Ornella Paciotti, Paolo Pastorelli (for Giacomo Santini), Hubert Pirker, Bernd Posselt, Olle Schmidt (for Baroness Ludford), Ole Sørensen (for Bill Newton Dunn), Patsy Sörensen, Joke Swiebel, Anna Terrón i Cusí and Maurizio Turco.
Udtalelserne fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og Budgetudvalget er vedføjet denne betænkning.
The opinions of the Committee on Foreign Affairs, Human Rights, Common Security and Defence Policy and the Committee on Budgets are attached.
Betænkningen indgivet den 24. februar 2004.
The report was tabled on 24 February 2004.
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING om forslag til Rådets forordning om oprettelse af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved de ydre grænser
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION on the proposal for a Council regulation establishing a European Agency for the Management of Operational Co-operation at the External Borders
- der henviser til Kommissionens forslag ( KOM(2003) 687 ) Endnu ikke offentliggjort i EUT. ,
- having regard to the Commission proposal ( COM(2003) 687 ) Not yet published in OJ. ,
- der henviser til EF-traktatens artikel 66,
- having regard to Article 66 of the EC Treaty,
- der henviser til EF-traktatens artikel 67, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5‑0613/2003),
- having regard to Article 67 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament (C5‑0613/2003),
- der henviser til protokollen om integration af Schengen-reglerne i Den Europæiske Union,
- having regard to the Protocol integrating the Schengen acquis into the framework of the European Union,
- der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelser fra Udvalget om Udenrigsanliggender, Menneskerettigheder, Fælles Sikkerhed og Forsvarspolitik og Budgetudvalget ( A5-0093/2004 ),
- having regard to the report of the Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Foreign Affairs, Human Rights, Common Security and Defence Policy and the Committee on Budgets (A5‑0093/2004),
(1) Formålet med Fællesskabets politik vedrørende EU's ydre grænser er at skabe en integreret forvaltning, der sikrer et højt og ensartet niveau for kontrol og overvågning, hvilket er en nødvendig følge af den frie bevægelighed for personer i Den Europæiske Union og et afgørende aspekt i et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed.
(1) Community policy in the field of the EU external borders aims at an integrated management ensuring a uniform and high level of control and surveillance, which is a necessary corollary to the free movement of persons within the European Union and a fundamental component of an Area of Freedom, Security and Justice.