natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Denne konvention undertegnedes den 15. juni 2000 og trådte i kraft den 7. februar 2002.
This Convention was signed on 15 June 2000 and entered into force on 7 February 2002.
Italien har ratificeret denne konvention i 2001, de øvrige 14 medlemsstater mangler endnu at gøre det.
Italy ratified the Convention in 2001, but the other 14 Member States still have to do so.
Europarådet – Europæisk kodeks for socialsikring ( European Code of Social Security)
CoE European Code of Social Security
Denne kodeks åbnedes for undertegnelse den 16. april 1964 og trådte i kraft den 17. marts 1968.
This Code was signed on 16 April 1964 and entered into force on 17 March 1968.
Europarådet – Protokol til den europæiske kodeks for socialsikring
CoE Protocol to the European Code of Social Security
Denne protokol undertegnedes den 16. april 1964 og trådte i kraft den 17. marts 1968.
This Protocol was signed on 16 April 1964 and entered into force on 17 March 1968.
A, FIN, IRL, ESP og UK har endnu ikke undertegnet denne protokol, A, DK, FIN, F, GR, IRL, I, ESP og UK mangler endnu at ratificere denne protokol.
A, FIN, IRL, ESP and UK have not yet signed the Protocol, and A, DK, FIN, F, GR, IRL, I, ESP and UK still have to ratify it.
Europarådet – Revideret kodeks for europisk socialsikring ( European Code of Social Security (Revised))
CoE European Code of Social Security (Revised)
Denne reviderede udgave åbnedes for undertegnelse den 6. november 1990 og er stadig ikke trådt i kraft.
This revised version of the Code was signed on 6 November 1990 and has still not entered into force.
DK, IRL, ESP og UK har endnu ikke undertegnet den reviderede udgave.
DK, IRL, ESP and UK have not yet signed the revised version.
Alle medlemsstater mangler at ratificere den reviderede kodeks.
All the Member States still have to ratify the revised Code.
Europarådet – Den europæiske konvention om socialsikring ( European Convention on Social Security )
CoE European Convention on Social Security
Denne konvention åbnedes for undertegnelse den 14. december 1972 og trådte i kraft den 1. marts 1977.
This Convention was signed on 14 December 1972 and entered into force on 1 March 1977.
DK, FIN, D, SV og UK har endnu ikke undertegnet denne konvention.
DK, FIN, D, SV and UK have not yet signed the Convention.
Følgende medlemsstater mangler at ratificere denne konvention: DK, FIN, F, D, GR, IRL, SV og UK.
The following Member States still have to ratify the Convention: DK, FIN, F, D, GR, IRL, SV and UK.
Europarådet – Den Europæiske Socialpagt
CoE European Social Charter
Socialpagten åbnedes for undertegnelse den 18. oktober 1961 og trådte i kraft den 26. februar 1965.
The Charter was signed on 18 October 1961 and entered into force on 26 February 1965.
Alle medlemsstater har undertegnet og ratificeret socialpagten.
All the Member States have signed and ratified the Social Charter.
Europarådet – Protokol 1 (tilføjelse om nye rettigheder)
CoE Protocol 1 (adding new rights)
Protokol 1 undertegnedes den 5. maj 1988 og trådte i kraft den 4. september 1992.
Protocol 1 was signed on 5 May 1988 and entered into force on 4 September 1992.
IRL, P og UK har endnu ikke undertegnet.
IRL, P and UK have still not signed it.
A, B, D, F, IRL, L P og UK mangler endnu at ratificere protokol 1.
A, B, D, F, IRL, L, P and UK still have to ratify Protocol 1.
Europarådet – Protokol 2 (nyudformning af kontrolmekanismen)
CoE Protocol 2 (revision of control machinery)
Protokol 2 åbnedes for undertegnelse den 21. oktober 1991 og er endnu ikke trådt i kraft.
Protocol 2 was signed on 21 October 1981 and has still not entered into force.
Protokol 3 (kollektiv klagerettighed)
Protocol 3 (system of collective complaints)
Protokol 3 åbnedes for undertegnelse den 9. november 1995 og trådte i kraft den 1. juli 1998.
Protocol 3 was signed on 9 November 1995 and entered into force on 1 July 1998.
F, GR, IRL, I, P og SV har ganske vist ratificeret denne protokol, men endnu ikke afgivet nogen erklæring vedrørende nationale ngo'ers klageret.
F, GR, IRL, I, P and SV have ratified the Protocol but have not yet submitted a declaration concerning national NGOs’ right of complaint.
Europarådet – Den reviderede Europæiske Socialpagt
CoE Revised European Social Charter
Denne reviderede udgave af socialpagten åbnedes for undertegnelse den 3. maj 1996 og trådte i kraft den 1. juli 1999.
This revised Charter was signed on 3 May 1996 and entered into force on 1 July 1999.
D og NL har endnu ikke undertegnet denne udgave.
D and NL have not yet signed this revised version, and A, B, D, DK, ESP, FIN, GR, L, NL, P and UK still have to ratify it.
Endvidere har A, B, D, DK, ESP, FIN, GR, L, NL, P og UK endnu ikke ratificeret denne udgave I 2002 (skæringsdato 30. juni) blev socialpagten ratificeret af FIN og P. .
In 2002 (reference date 30 June) the revised Charter was ratified by: FIN and P.
Af praktiske årsager har jeg kun medtaget denne betragtning ét sted i denne betænkning. .
For practical reasons, I have dealt with these considerations in only one section of this report.
The applications Committee (Conference Committee om the Application of Conventions and Recommendations) har så sent som under den 89. internationale arbejdskonference i sommeren 2001 ført en udførlig drøftelse herom. .
The Applications Committee (in full: Conference Committee on the Application of Conventions and Recommendations ) discussed this again at length at the 89th International Labour Conference in summer 2001.
ILO-arven er omfangsrig – der findes i mellemtiden 184 ILO-aftaler – og kontrolmekanismen er udbredt og indholdsmæssigt meget specialiseret.
The ILO legacy is considerable - there are now 184 ILO conventions - and the monitoring arrangements are extensive and highly specialised.
Disse mekanismer fører en mærkelig tilværelse i menneskerettighedseksperternes verden; ofte overses de i håndbøger og andre oversigter eller gemmes af vejen i et isoleret hjørne.
These mechanisms are treated in rather a peculiar way by international human rights experts; often they are overlooked in handbooks and other reviews or put away in some forgotten corner.
På den anden side roses deres hensigtsmæssighed ofte V. Leary "Lessons from the experience of the International Labour Organization", i: Ph.
In other instances; they are praised for their effectiveness.
Men det lader hovedsagelig til at være en sag for arbejdsretsspecialister.
However, this area appears primarily to be a matter for specialists in labour law.
Alle EU-lande har i mellemtiden ratificeret ILO's otte grundlæggende konventioner Dette vedrører konventionerne nr. 29 og 105 om tvangsarbejde, nr. 87 og 98 om foreningsfrihed, nr. 100 og 111 om forskelsbehandling og nr. 138 og 182 om børnearbejde. , men når man ser på en række specialiserede konventioner vedrørende sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen er billedet meget mindre rosenrødt; ingen af medlemsstaterne har ratificeret alle disse konventioner, og de fleste medlemsstater kun nogle få.
All the EU Member State have now ratified the eight ILO Fundamental Conventions These are Conventions 29 and 105 on forced labour, 87 and 98 on freedom of assembly, 100 and 111 on discrimination and 138 and 182 on child labour. , but when it comes to a number of specialist conventions relating to health and safety at the workplace, the picture is much less rosy; none of the Member States has ratified all of the conventions, and most Member States have ratified only a few.
I betragtning af den komplicerede beskaffenhed af ILO's kontrolmekanismer, det specialiserede indhold og den begrænsede tid og arbejdskraft der er til rådighed, kunne ordføreren ikke undersøge, hvilke af EU's medlemsstater der er berørt af ILO's kontrolmekanismer for hvilke dele i 2001, og om disse sager er blevet løst eller ej.
In view of the complicated nature of ILO monitoring mechanisms, the specialist subject area and limited time and human resources available, your rapporteur was unable to investigate which EU Member States were tackled by the ILO monitoring bodies in 2001 and on what issues and how the relevant matters were resolved or not.
Det var dog nemt at se, at der med hensyn til en række EU-lande (Danmark, Frankrig, Grækenland, Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige Jf. http://webfusion.ilo.org/public/db/standards/normes/libsynd/index.cfm?lang=EN. ) stadig er uafgjorte sager vedrørende fagforenings- og forhandlingsfrihed og anvendelsen af kollektive arbejdsoverenskomster.
It was, however, easy to see that cases are still pending against a number of EU countries (Denmark, France, Greece, Spain, Sweden and the United Kingdom See http://webfusion.ilo.org/public/db/standards/normes/libsynd/index.cfm?lang=EN . ) on trade unions and freedom of negotiation and the application of collective labour agreements.
Nogle af disse klager er berygtet i ILO's historie; de vedrører en stadig uafgjort strid med Det Forenede Kongerige om krænkelse af fagforeningsfriheden, ved at fagforeningsmedlemmer sættes på den "sorte liste".
Some of these complaints are notorious in ILO history; they concern a still unresolved difference of opinion with the UK on the violation of the right to organise by the putting of trade union members on a blacklist.
Den manglende sammenhæng mellem fællesskabsretten, EU-chartret og EU-landenes forpligtelser på grundlag af gældende ILO-bestemmelser udgør en hindring for gennemskueligheden af de gældende internationale sociale bestemmelser og deres udbygning.
The lack of coordination between Community law, the EU Charter and the obligations of EU Member States under ILO conventions is an obstacle to the transparency of current international social law and its development.
Da chartret er knyttet til den europæiske socialmodel skulle man af EU og dens medlemsstater kunne forvente, at denne problematik løses.
Given their attachment to the European social model, the EU and its Member States might be expected to address this problem.
Det er påfaldende, at billedet der, hvor for nylig sammenhængen og samarbejdet mellem EU og ILO er kommet på tale, er et verdensomspændende, og der ses ikke på problemer, der optræder inden for selve EU.
It is striking that, where there has recently been coordination and cooperation between the EU and the ILO, the approach is a global one, and problems inside the EU itself have not been considered.
Ordføreren er af den opfattelse, at man må forsøge at finde måder, hvorpå forholdet mellem EU og ILO med hensyn til de gældende sociale rettigheder inden for EU principielt kan drøftes.
In your rapporteur's view, an effort should be made to see how the relationship between the EU and ILO with regard to the social rights applying within the EU may be put on the agenda.
Til en begyndelse kunne Kommissionen anmodes om at udarbejde en grønbog eller EP om at udarbejde en initiativbetænkning herom.
As a start, the Commission could be asked to produce a Green Paper, or the EP could draw up an own-initiative report.
Hver rapport vedrører en del af de af landet accepterede bestemmelser: I ulige år er der tale om de såkaldte "hard core provisions", (artikel 1, 5, 6, 12, 13, 16, 19, ved revision af pagten ligeledes artikel 7 og 20) og i de lige år over halvdelen af de "non hard core provisions".
Each report covers one part of the provisions accepted by the country: in odd years the report covers the hardcore provisions (Articles 1, 5, 6, 12, 13, 16, 19, and Articles 7 and 20 of the revised Charter) and in even years the 'non hard core provisions'.
Rapporter om kernebestemmelserne ( hard core provisions )
Reports on the hard core provisions
B, DK, GR, IRL, I, L og ESP har endnu ikke indleveret nogen rapport herom (fristen var den 30. juni 2001).
B, DK, GR, IRL, I, L and ESP have not yet submitted any reports (deadline was 30 June 2001).
A har indleveret rapporten den 11. juli 2001, FIN den 16. august 2001, Tyskland den 6. november 2001, NL den 10. september 2001, Portugal den 10. oktober 2001 og UK den 4. september 2001.
A submitted a report on 11 July 2001, FIN on 16 August 2001, Germany on 6 November 2001, NL on 10 September 2001, Portugal 10 October 2001 and the UK on 4 September 2001.
Rapporten om "hard core provisions revised charter "
Reports on the hard core provisions revised charter
F har indleveret rapporten om hard core provisions revised charter den 27. juli 2001 og Sverige den 3. september 2001. .
F submitted the report on the hard core provisions revised Charter on 27 July 2001 and Sweden on 3 September 2001.
Europarådets Europæiske Komité for Sociale rettigheder (ECSR) har udarbejdet et overskueligt dokument om anvendelsen af Den Europæiske Socialpagt, hvor det for hvert land konstateres, hvilke overtrædelser af Den Europæiske Socialpagt der er sket.
The Council of Europe European Committee of Social Rights (ECSR) has produced a clear review of the application of the European Social Charter, detailing the infringements of the European Social Charter that have been found in each country.
De kendsgerninger, der nævnes i denne begrundelse, er baseret på resultaterne fra Europarådets Europæiske Komité for Sociale Rettigheder ved gennemførelsen af proceduren til kontrol af nationale rapporter.
The facts reported in this explanatory statement are based on the findings of the European Committee for Social Rights of the Council of Europe in implementing the procedure for monitoring the national reports.
Efter at denne komite har offentliggjort sine resultater, får medlemsstaterne mulighed for at foretage de nødvendige ændringer.
Once this Committee has published its findings, the Member States have an opportunity to make the necessary adjustments.
Vedrørende de resultater, der er nævnt i denne rapport, har Ministerkomitéen endnu ikke fremsat henstillinger. .
The Committee of Ministers has not yet made any recommendations concerning the findings mentioned in this report.
Artikel 27: Ret til information og høring af arbejdstagerne i virksomheden
Article 27: Workers' right to information and consultation within the undertaking
I Østrig og Luxembourg konstaterer ECSR, at tredjelandsborgere eller EØS-borgere ikke kan opstilles til valg til virksomhedsråd Idem, 50, 94. .
The ECSR found that, in Austria and Luxembourg, non-EU and non-EEA citizens are not eligible for election to works councils. idem, 50, 94.
Artikel 28: Forhandlingsret og ret til kollektive skridt
Article 28: Right of collective bargaining and action
ECSR konstaterer, at tjenestemænd i Danmark ikke har ret til at strejke Idem, 62. .
The ECSC found that civil servants in Denmark do not have the right to strike. idem, 62.
Også i Frankrig er der problemer på dette område: Når tjenestemænd strejker, tilbageholdes en del af deres løn, men dette står ikke i forhold til strejkens varighed.
In France, too, there are problems in this area: if civil servants go on strike, part of their salary is withheld, but this is not proportional to the duration of the strike.
Endvidere forholder det sig sådan, at kun de mest repræsentative fagforeninger har ret til at tage initiativ til kollektive skridt i den offentlige sektor Idem, 69. .
It is also the case that only the most representative trade unions have the right to initiate collective action in the public sector. idem, 69.
I Tyskland forholder det sig sådan, at alle strejker, der ikke har til formål at gennemføre en kollektiv arbejdsoverenskomst og ikke er organiseret af en fagforening, er forbudt.
In Germany, all strikes that are not aimed at reaching a collective agreement and are not called or endorsed by a trade union are prohibited.
Desuden kan arbejdstagere ved jernbanerne og postvæsenet, der har tjenestemandsstatus, ikke strejke Idem, 72. .
Furthermore, employees in the railways and the Post Office who have civil servant status are denied the right to strike. idem, 72.
I Irland findes der klausuler, der giver fagforeninger en monopolstilling.
In Ireland, there are clauses which allow a closed shop.
Endvidere er retten til ikke at melde sig ind i en fagforening ikke tilstrækkeligt beskyttet i loven.
In addition, the right not to join a trade union is not sufficiently protected in law idem, 124. .
Desuden er betingelserne for at få tilladelse til at føre kollektive forhandlinger alt for strenge Idem, 85, 86. .
The rules for obtaining authorisation to undertake collective bargaining are much too strict. idem, 85, 86.
I Sverige er retten til ikke at blive medlem af en fagforening ikke fastlagt ved lov Idem, 124. .
In Sweden, the freedom not to join a union is not protected in law. idem, 124.
I Det Forenede Kongerige giver loven urimeligt begrænsede muligheder for kollektive skridt.
In the United Kingdom, the law unduly restricts the possibilities for collective action.
Desuden har arbejdsgiveren mulighed for at afskedige alle arbejdstagere, der deltager i kollektive skridt.
Employers may also dismiss all workers who take part in collective action.
Endvidere pålægges der fagforeninger uforholdsmæssigt store begrænsninger i udøvelsen af deres opgaver og en begrænset mulighed for at udvise medlemmer af fagforeningen.
There are also excessive restrictions on trade unions' right to refuse membership or expel a member.
Desuden har arbejdsgiverne mulighed for at overbevise arbejdstagerne om at afstå fra fagforeningsrepræsentation og kollektiv forhandling.
Employers are also allowed to persuade workers to relinquish the right to trade union representation and collective bargaining.
Endeligt begrænses fagforeningerne i deres muligheder for at iværksætte disciplinære skridt over for virksomheden Idem, 131. .
Finally, trade unions are restricted in taking disciplinary action against their members. idem, 131.
Artikel 29: Ret til arbejdsformidling
Article 29: Right of access to placement services
I Grækenland konstaterer ECSR, at arbejdsformidlingstjenesternes præstationer er utilfredsstillende Idem, 76. .
In Greece, the ECSR found that the performance of public employment services was unsatisfactory. idem, 76.
Artikel 30: Beskyttelse i tilfælde af ubegrundet opsigelse
Article 30: Protection in the event of unfair dismissal
ECSR konstaterer, at det i Danmark ved lov er tilladt, at en arbejdstager afskediges, hvis han eller hun nægter af blive medlem af en fagforening, i det øjeblik de tiltræder tjenesten, og at hans/hendes ansættelse afhænger af, hvorvidt de er medlem af en fagforening eller ej.
In Denmark, the ECSR found that the law permits the dismissal of a worker who refuses to join a trade union if, at the time of his engagement, he knew that his employment was conditional on membership of the trade union.
Også er det ved lov tilladt af afskedige en arbejdstager, der nægter at fortsætte sit medlemskab i en fagforening, efter at han efter sin ansættelse har hørt, at medlemskab er en betingelse for at blive ved med at arbejde jobbet Idem, 62. .
The law also permits the dismissal of a worker who refuses to continue as a member of a trade union after being informed, subsequent to his engagement, that membership was a condition for continued employment. idem, 62.
I Frankrig er beskyttelsen mod afskedigelse utilstrækkelig; arbejdstagere, der i lang tid har været ansat hos samme arbejdsgiver, har kun en opsigelsesfrist på to måneder Idem, 69. .
In France, protection against dismissal is inadequate for employees who have worked for a long period for the same employer, the period of notice being only two months. idem 69.
Også i Grækenland bliver arbejdstagere, der har været ansat længere end ti år, kun utilstrækkeligt beskyttet mod afskedigelse Idem, 76. .
In Greece, too, the notice periods are insufficient for workers with less than ten years' service. idem, 76.
I Det Forenede Kongerige er opsigelsesfristen for arbejdstagere, der har været ansat i mindre end tre år, ikke rimelig Idem, 131. .
In the United Kingdom, the notice period for workers who have been employed for less than three years is not reasonable. idem, 131.
I Italien er der tale om utilstrækkelig beskyttelse mod afskedigelse inden for visse sektorer, navnlig inden for fødevareindustrien Idem, 88. .
In Italy, protection from dismissal is inadequate in certain sectors, particularly the food industry. idem, 88.
I Sverige kan der via kollektive arbejdsaftaler anvendes en kortere opsigelsesfrist, end man er blevet enig om i loven Idem, 124 .
In Sweden, a notice period shorter than the statutory period can be negotiated in collective agreements. idem, 124.
I Irland, Nederlandene og Spanien anvendes for korte opsigelsesfrister, og irske tjenestemænd har overhovedet ikke nogen opsigelsesfrist (i stedet herfor får de to uger til at appellere en eventuel afskedigelse) Idem, 85, 103, 122. .
In Ireland, the Netherlands and Spain, the notice periods are too short, and Irish civil servants do not receive a notice period but instead a 14-day period during which the person concerned may make representations against a proposed dismissal. idem, 85, 103, 122.
Endvidere er medlemmer af ikke anerkendte fagforeninger i Irland ikke beskyttet mod afskedigelse på grund af deres medlemskab eller fagforeningsaktiviteter, og arbejdsgivere kan afskedige arbejdstagere, når disse deltager i en strejke Idem, 85. .
Members of non-authorised trade unions in Ireland are not protected against dismissals based on their membership of a trade union or trade union activities, and employers may dismiss employees for taking part in strike action. idem, 85.
Artikel 31: Retfærdige og rimelige arbejdsforhold
Article 31: Fair and just working conditions
ECSR konstaterer, at der i Belgien, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene ikke findes nogen ordning for arbejdstidskompensation (kortere arbejdstid eller ekstra betalt orlov) for de personer, der arbejder i farlige eller usunde erhverv Idem, 51, 85, 88, 94, 102. .
In Belgium, Ireland, Italy, Luxembourg and the Netherlands, the ECSR found that there was no system of time off (reduced working time or additional paid leave) for those employed in dangerous or unhealthy occupations. idem, 51, 85, 88, 94, 102.
I Finland er der i loven om arbejdstid optaget bestemmelser, der tillader, at den daglige hviletid begrænses til kl. 7 eller endda kl. 5 om morgenen Idem, 66. .
In Finland, the legislation on working time enables daily rest periods during employment to be reduced to seven or even five hours. idem, 66.
Endvidere konstaterer man, at der i Belgien, Luxembourg, Spanien og Det Forenede Kongerige er utilstrækkelig kompensation (både i tid og i penge) for overarbejde (i Belgien og Luxembourg i den offentlige sektor) Idem, 52, 94, 122, 131. .
In Belgium, Luxembourg, Spain and the United Kingdom, there is inadequate remuneration (in time or money) for overtime (in Belgium and Luxembourg in the public sector). idem, 52, 94, 122, 131.
I Irland og Spanien kan det konstateres, at der findes en gældende lovgivning, der tillader en arbejdsuge på 60 timer og for irsk hotelpersonale endda 66 timer Idem, 84, 121. .
In Ireland and Spain, there is legislation in force that allows a 60-hour week, and even a 66-hour week for hotel staff in Ireland. idem, 84, 121.
Endvidere finder arbejdstidslovgivningen i Irland ikke anvendelse på visse grupper arbejdstagere, som kontoransatte, salgsrepræsentanter eller selvstændige erhvervsdrivende Idem, 84. .
Legislation on working hours in Ireland does not apply to certain categories of employees, such as office workers, sales representatives or the self-employed. idem, 84.
I Finland konstaterer komitéen, at retten til finansiel støtte til uddannelse for tredjelandsborgere og EØS-borgere er afhængig af opholdets varighed Idem 66. .
In Finland, the Committee found that, for non-EU and non-EEA citizens, financial assistance for vocational training is dependent on the length of residence. idem, 66.
I Portugal har arbejdstagere, der arbejder i en virksomhed med 10 eller flere arbejdstagere, ingen ret til kompensation for de timer de har arbejdet på officielle helligdage Idem, 111. .
In Portugal, employees in firms with ten or more workers are not entitled to compensation for hours worked on public holidays. idem, 111.
Artikel 32: Forbud mod børnearbejde Jf. også kapitel 1. og beskyttelse af unge på arbejdspladsen
Article 32: Prohibition of child labour See also Chapter 1. and protection of young people at work