natgillin/translations-raw huggingface dataset:
for Økonomi- og Valutaudvalget Om: Den europæiske finansielle stabiliseringsfacilitet og den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme og fremtidige aktioner
on behalf of the Committee on Economic and Monetary Affairs Subject: European Financial Stability Facility and European Financial Stabilisation Mechanism and future actions
Den 11. maj 2010 oprettedes den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (EFSM) (Rådets forordning (EU) nr. 407/2010 ).
On 11 May 2010 the European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) was established (Council Regulation (EU) No 407/2010 ).
Den 7. juni 2010 oprettede euroområdets medlemsstater den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF), hvor euroområdets medlemsstater stiller garantier for EFSF-obligationsudstedelser på op til i alt 440 mia. EUR.
On 7 June 2010 the euro area Member States established the European Financial Stability Facility (EFSF), with euro area Member States providing guarantees for EFSF issuance up to a total of EUR 440 billion.
Den 18. februar 2002 indførtes en mekanisme for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne (Rådets forordning (EF) nr. 332/2002 ).
On 18 February 2002 a facility providing medium-term financial assistance for the Member States’ balance of payments was established (Council Regulation (EC) No 332/2002 ).
Kan Kommissionen med hensyn til EFSM præcisere, hvad "begrænset til den margen, der er til rådighed under loftet for egne indtægter for betalingsbevillinger" kan betyde i praksis for det årlige EU-budget og for den flerårige finansielle ramme og forholdet til de 60 mia. EUR nævnt i Ecofin-konklusionerne?
As regards the EFSM, could the Commission clarify what the words ‘limited to the margin available under the own resources ceiling for payment appropriations’ would mean in practice for the annual EU budget and for the multiannual financial framework and the relationship to the EUR 60 billion as mentioned in the Ecofin conclusions?
Er Kommissionen rede til at gennemføre en konsekvensanalyse af disse to instrumenter, dvs. EFSM og EFSF, i betragtning af at de begge måtte oprettes hurtigt og på ad hoc-basis?
Taking into account that both instruments, i.e. EFSM and EFSF, had to be established quickly and on an ad hoc basis, is the Commission prepared to carry out an impact assessment of these two instruments?
Hvilke sikkerhedsforanstaltninger hindrer, at disse instrumenter eventuelt får følgevirkninger for EIB's låne- og finansieringsaktiviteter?
What safeguards prevent possible ‘knock-on effects’ of these instruments on the borrowing and financing by the EIB?
Set i bakspejlet ville det have været bedre, om disse to instrumenter havde eksisteret inden krisen, men hvilken lære bør EU drage af disse nye erfaringer, bl.a. også hvad angår EU's beslutningsprocedure?
In hindsight would it have been better if these two instruments had been in existence prior to the crisis, and what lessons, including on the EU decision-making procedure, should the EU draw from this recent experience?
Hvornår regner Kommissionen med at forelægge det forventede lovgivningsforslag om en permanent suveræn gældskriseforvaltningsmekanisme, og hvad vil dets retsgrundlag blive?
When does the Commission foresee the expected legislative proposal for a permanent sovereign debt crisis management mechanism and what would be the legal basis?
Hvorledes agter Kommissionen at sikre Europa-Parlamentets inddragelse i forbindelse med alle disse nye procedurer?
How does the Commission intend to ensure the involvement of the European Parliament in relation to all these new procedures?
Hvorledes skal koordineringen mellem EFSF og IMF fungere med hensyn til rentesats og tildeling af midler, og hvilken virkning vil det have, såfremt de ikke rangerer lige højt?
How will the coordination between the EFSF and IMF operate in terms of interest rates and allocation of funds and what is the effect if they do not rank pari passu?
Hvorledes ville et behov hos en medlemsstat uden for euroområdet blive behandlet, såfremt EFSM er opbrugt?
In the event of the EFSM being used up, how would a need by a non-euro-area Member State be addressed?
Hvorfor anvendtes traktatens artikel 122, stk. 2, som retsgrundlag for forordning (EU) nr. 407/2010 og artikel 352 (tidligere artikel 308) som retsgrundlag for forordning (EF) nr. 332/2002?
Why was Article 122(2) of the Treaty used as the legal base for Regulation (EU) No 407/2010 and Article 352 (ex Article 308) as the legal base for Regulation (EC) No 332/2002?
Forespørgsel til mundtlig besvarelse O-0096/2010
Question for oral answer O-0096/2010
for S&D -Gruppen Om: Fri bevægelse for arbejdstagere - midlertidige begrænsninger for rumænske og bulgarske statsborgere på Den Europæiske Unions arbejdsmarked
on behalf of the S&D Group Subject: Free movement of workers - temporary restrictions affecting the Romanian and Bulgarian citizens on the European Union labour market
I overensstemmelse med tiltrædelsestraktaten har Kommissionen ved to lejligheder undersøgt, hvordan overgangsordningerne, som midlertidigt begrænser retten til fri bevægelse for arbejdstagere fra otte medlemsstater (EU-8) har fungeret, og hvilken indvirkning mobiliteten for arbejdstagerne fra de nye medlemsstater (EU-2) har haft på arbejdsmarkederne i de andre medlemsstater, og konklusionen var, at begge rapporter konstaterede, at den frie bevægelse for arbejdstagerne er positiv for økonomien og ikke har negative bivirkninger på arbejdsmarkederne.
In accordance with the Accession Treaty, the Commission has examined on two occasions how the transitional arrangements that temporarily restrict the right of free movement of workers from eight Member States (EU-8) have functioned and what impact mobility of workers from the new Member States (EU-2) has had on the labour markets of the other Member States and the conclusion was that both reports found the free movements of workers is beneficial to the economy and does not have serious negative side effects on the labour markets.
Hvilke foranstaltninger overvejer Kommissionen med henblik på at opmuntre medlemsstaterne til yderligere at åbne deres arbejdsmarked for arbejdstagere fra Rumænien og Bulgarien?
What measures does the Commission take into consideration in order to encourage the Member States to further open their labour market to the labour force originating from Romania and Bulgaria?
Agter Kommissionen at analysere og udarbejde en detaljeret undersøgelse om arbejds- og levevilkårene for den ”ulovlige” arbejdsstyrke fra Rumænien og Bulgarien i de andre EU-medlemsstater?
Does the Commission intend to analyse and further develop a study regarding the working and living conditions of the ‘irregular’ labour force originating from Romania and Bulgaria in the other EU Member States?
Agter Kommissionen at udarbejde en undersøgelse om virkningen af denne ”ulovlige” arbejdsstyrke for arbejdsmarkedet i disse medlemsstater?
Does the Commission intend to elaborate a study concerning the influence of this ‘irregular’ labour force upon the labour market in these Member States?
Er det muligt, at ovennævnte foranstaltninger forårsager mere negative indvirkninger for disse arbejdsmarkeder i stedet for at beskytte den interne arbejdsstyrke?
Could it be possible that the above-mentioned measures produce more negative effects on these labour markets rather than protect the internal labour force?
Anser Kommissionen det for en mulig risiko, der vil føre til opståelse af en de facto særlig/”andenklasses” kategori af EU-borgere, hvis man forlænger de nuværende restriktioner for de rumænske og bulgarske arbejdstagere?
Does the Commission consider there is a possible risk that the prolongation of the present restrictions for the Romanian and Bulgarian workers will lead to the appearance of a de facto special/‘second class’ category of EU citizens?
Anser Kommissionen ovennævnte foranstaltninger for at være i overensstemmelse med mål og ånd i Lissabontraktaten og især med EU’s charter om grundæggende rettigheder?
Does the Commission consider the above-mentioned measures as being consistent with the goals and the spirit of the Lisbon Treaty and in particular with the EU Charter of Fundamental Rights?
Forespørgsel til mundtlig besvarelse O-0097/2010
Question for oral answer O-0097/2010
for S&D -Gruppen Om: Den europæiske kartoffelstivelsessektor efter 2012
on behalf of the S&D Group Subject: EU potato starch sector after 2012
Fra 2012 vil afkoblede betalinger erstatte den nuværende støtteordning til kartoffelsstivelsessektoren.
From 2012 decoupled payments will replace the current aid system for the potato starch sector.
Indvirkningsvurderinger tyder på, at sektoren kan miste op til 40 % af dens nuværende marked.
Impact assessments suggest that the sector may lose up to 40% of its current market.
Er Kommissionen enig i, at kartoffelstivelsesindustrien kan spille en vigtig rolle i en biobaseret grøn økonomi gennem udvikling af stivelsesbaserede produkter?
Does the Commission agree that the potato starch industry can play an important role in a green, organics-based economy thanks to the development of starch-based products?
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre, at EU bevarer en kartoffelstivelsessektor, som er i stand til at spille en rolle ved opfyldelsen af EU's 2020-mål, især fremme af ”en mere ressourceeffektiv, grønnere og mere konkurrencedygtig økonomi”?
What measures does it intend to take to ensure that the EU retains a potato starch sector that is fit to play a role in delivering the EU 2020 objectives, notably the promotion of a ‘more resource efficient, greener and more competitive economy’?
Overvejer Kommissionen at træffe midlertidige foranstaltninger – inden for de budgetmæssige grænser – for at give sektoren mulighed for en struktureret ”blød landing” efter 2012?
Is it considering putting in place interim measures – within current budgetary limits – to allow the sector a structured ‘soft landing’ after 2012?
Har Kommissionen overvejet at indføre en frivillig omstruktureringsordning, hvor producenter, som frivilligt nedskærer deres produktionskapacitet, får ret til omstruktureringsstøtte?
Has it considered introducing a voluntary restructuring scheme, under which operators that voluntarily reduce their production capacity become eligible for restructuring aid?
Forespørgsel til mundtlig besvarelse O-0098/2010
Question for oral answer O-0098/2010
for PPE -Gruppen Om: Fremtidig overførsel af det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) til de grænseoverskridende samarbejdsprogrammers budget (CBC)
on behalf of the PPE Group Subject: Future allocation of the European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) for the cross-border cooperation programmes (CBC) budget
Det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument (ENPI) blev vedtaget den 24. oktober 2006 af Europa-Parlamentet og Rådet.
The European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) was approved on 24 October 2006 by the European Parliament and the Council.
Hidtil er 13 planlagte CBC-programmer blevet vedtaget, og med en betydelig forsinkelse har 11 af dem udsendt en anmodning om forslag.
To date, 13 projected CBC programmes have been adopted and with a considerable delay, 11 of them have launched a call for proposals.
I henhold til artikel 30 i forordning (EF) 1638/2006 af 24. oktober 2006 burde Kommissionen ved udgangen af dette år have resultaterne af vurderingen af gennemførelsen af ENPI.
According to Article 30 of Regulation (EC) 1638/2006 of 24 October 2006, the Commission should have the results of the evaluation of ENPI implementation by the end of this year.
I overensstemmelse med artikel 9 i ovennævnte forordning hedder det, at hvis ”de deltagende lande ikke har forelagt Kommissionen et fælles operationelt program senest den 30. juni 2010, … tager Kommissionen … de nødvendige skridt til at sætte den pågældende medlemsstat i stand til at anvende EFRU-bidraget til programmet i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1083/2006".
According to Article 9 of the above Regulation, if ‘... by 30 June 2010, … the participating countries have not yet submitted to the Commission a joint operational programme, … the Commission … shall take the necessary steps to allow the Member State concerned to use the ERDF contribution to the programme pursuant to Regulation (EC) No 1083/2006’ .
I betragtning af de resultater, som gennemførelsen af dette nye instrument har opnået hidtil, ville det være nødvendigt at foretage en ændring af det planlagte budget for tidsrummet 2007-2010, som ikke er blevet brugt endnu?
In view of the results that the implementation of this new instrument has obtained up to now, would any modification be necessary of the budget provision for the period 2007-2010 which has not been spent yet?
I bekræftende fald, hvor vil EFRU-budgettet og ENPI-budgettet, der er afsat til Spanien-Marokko-programmet og CBC-Atlanterhavsprogrammet, blive overført?
If so, where exactly will the ERDF budget and the ENPI budget allocated for the Spain-Morocco Programme and the CBC Atlantic Programme be transferred?
Hvor vil ENPI-budgettet, der er tildelt Østersøprogrammet, blive overført til, dersom Belarus ikke kan bruge det?
Where exactly will the ENPI budget allocated to the Baltic Sea Programme be transferred in the event that Belarus is unable to take it up?
Hvis ENPI-budgettet bliver overført til andre CBC-programmer, således at procentdelen af ENPI-budgettet vil blive øget såvel som i det konkrete CBC-program, vil EFRU-procentdelen af det konkrete CBC-program så også blive forhøjet?
If that ENPI budget is transferred to another CBC programme, so that the percentage of the ENPI budget is increased in that specific CBC programme, will the ERDF percentage of that specific CBC programme also be increased?
Vil det være nødvendigt bedre at koordinere procedurerne for at undgå overlapning af støtte mellem ENPI-CBC-programmer og andre ENPI-programmer?
Would there be a need to better coordinate procedures to avoid duplication of financing between ENPI CBC programmes and other ENPI programmes?
Er de dårlige resultater i forbindelse med opfordringen til indgivelse af forslag en følge af, at ENPI gennemfører reglerne på en ufleksibel måde?
Has the poor performance in the launch of calls for proposals been a consequence of the inflexibility of the ENPI implementing rules?
Overvejer Kommissionen at forenkle denne procedure?
Is the Commission thinking about simplifying this procedure?
Hvis man vurderer resultaterne af gennemførelsen af CBC-programmerne i tidsrummet 2007-2010, har Kommissionen da nogen konkrete forslag om en revideret fremgangsmåde for ENPI i de kommende år?
In view of the results of implementation of the CBC programmes during the period 2007-2010, does the Commission have concrete proposals for a revised approach by the ENPI for the coming years?
EUT L 310 af 9.11.2006, s. 1.
OJ L 310, 9.11.2006, p.1
Forespørgsel til mundtlig besvarelse O-0099/2010
Question for oral answer O-0099/2010
for EFD -Gruppen Om: Gennemførelse af artikel 174 i Lissabontraktaten
on behalf of the EFD Group Subject: Implementation of Article 174 of the Lisbon Treaty
I artikel 174 i Lissabontraktaten står der, at blandt de områder, som berøres af økonomisk, social og territorial samhørighed, bør der lægges særlig vægt på ”områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, bl.a. de nordligste meget tyndt befolkede områder samt øområder, grænseoverskridende områder og bjergområder”.
Article 174 of the Lisbon Treaty states that among the regions concerned by the policy of economic, social and territorial cohesion, particular attention is to be paid to ‘regions which suffer from severe and permanent natural or demographic handicaps such as the northernmost regions with very low population density and island, cross-border and mountain regions’.
Hvorledes agter Kommissionen at gennemføre de nye krav i artikel 174 om tyndt befolkede områder, øområder og bjergområder, især hvad angår udarbejdelsen af de nye finansielle overslag?
How does the Commission intend to implement the new requirements of Article 174 relating to sparsely populated areas, islands and mountain regions, particularly as regards the drafting of the new financial perspectives?
Forespørgsel til mundtlig besvarelse O-0100/2010
Question for oral answer O-0100/2010
for PPE -Gruppen Om: Godtgørelse af udgifter fra EU-valgkampagne
on behalf of the PPE Group Subject: Reimbursement of European election campaign expenses
Ifølge en række artikler, som italiensk presse har bragt i denne uge, har et politisk parti, der er repræsenteret i Europa-Parlamentet, misbrugt offentlige midler, der var beregnet til at dække udgifter afholdt i forbindelse med sidste års EU-valgkampagne.
Several articles in the Italian press this week have highlighted the fact that a political party represented in the European Parliament has misused public funds intended to cover the reimbursement of expenses incurred in the last European election campaign.
Øjensynlig er penge fra denne specifikke fond blevet brugt til private formål og indbetalt på en privat forenings konto.
It seems that monies from this specific fund have been used for private purposes and paid into the account of a private association.
Kan Kommissionen fremkomme med mere udtømmende og detaljerede oplysninger om overholdelsen af nationale love vedrørende godtgørelse af udgifter afholdt under EU-valgkampagner samt overholdelsen af de retlige og lovgivningsmæssige principper, der er en integrerende del af EU's acquis ?
Can the Commission give more comprehensive and detailed information concerning compliance with national laws on funding to reimburse expenses incurred in European election campaigns and observance of the legal and legislative principles that are an integral part of the ‘EU acquis ’?
Eftersom sådanne offentlige midler er øremærket til godtgørelse af udgifter i forbindelse med EU-valget, kan Kommissionen da verificere, om OLAF eventuelt har kompetence til at undersøge denne sag?
Given that these public funds are intended to cover the reimbursement of expenses incurred in the European election campaign, can the Commission verify whether OLAF may be competent to investigate this matter?
Vil Kommissionen fremlægge et forslag om koordinering af reglerne for godtgørelse af kampagneudgifter i god tid inden næste EU-valg?
Could the Commission submit a proposal to coordinate the rules on reimbursement of electoral campaign expenses in time for the next European elections?
Forespørgsel til mundtlig besvarelse O-0101/2010
Question for oral answer O-0101/2010
for PPE -Gruppen Om: Kommissionens bøder i kartelsager
on behalf of the PPE Group Subject: Commission fines in antitrust cases
Kommissionen kan i medfør af artikel 23, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 1/2003 pålægge virksomheder, der overtræder traktatens artikel 101 eller 102, bøder.
Pursuant to Article 23(2)(a) of Regulation (EC) No 1/2003 , the Commission may impose fines on undertakings which infringe Articles 101 or 102 of the Treaty.
Skønt Kommissionen har en vid skønsbeføjelse ved udmåling af bøder, skal retningslinjerne for beregning af bøder sikre, at de beslutninger, som Kommissionen træffer, er gennemsigtige.
While the Commission can impose fines within a wide margin of discretion, the guidelines on the method of setting fines must ensure transparency of any Commission decision taken.
I løbet af det seneste årti er de af Kommissionen pålagte bøder kommet op på enorme beløb.
Over the last decade the fines imposed by the Commission have become enormously high.
Kritikere har anført, at Kommissionens politik for fastsættelse af bøder ikke overholder retssikkerhedsprincippet og grundlæggende juridiske rettigheder.
Critics have argued that the Commission’s fining policy does not respect legal certainty and fundamental legal rights.
Det er navnlig blevet hævdet, at bødepolitikken udøves inden for en næsten ubegrænset skønsbeføjelse, hvilket gør det umuligt for de berørte virksomheder at forudse, hvor store bøder der vil blive pålagt.
In particular it has been claimed that the fining policy is exercised with almost unlimited discretion, making it impossible for the undertakings concerned to predict the level of the fines to be imposed.
Kommissionens nuværende politik for fastsættelse af bøder kan også være urimelig i forhold til den nuværende finansielle og økonomiske krise.
The Commission’s current fining policy may also be disproportionate in the current financial and economic crisis.
Selvom navnlig punkt 35 i retningslinjerne for bøder giver Kommissionen mulighed for under særlige omstændigheder, efter anmodning, at tage hensyn til en virksomheds manglende betalingsevne i en given social og økonomisk kontekst, er det uklart i hvilket omfang Kommissionen har til hensigt at anvende denne regel eller på anden måde at nedsætte bøderne i en given økonomisk situation.
Although paragraph 35 in particular of the fining guidelines enables the Commission, in exceptional cases and upon request, to take account of an undertaking’s inability to pay in a specific social and economic context, it is unclear to what extent the Commission intends to apply this rule or reduce fines by any other means in the given economic situation.
Har Kommissionen til hensigt at revidere reglerne for pålæggelse af bøder?
Does the Commission intend to revise its rules on the imposition of fines?
Har Kommissionen til hensigt at forelægge forslag til formel lovgivning i stedet for at anvende administrative retningslinjer som grundlag for sin bødepolitik?
Does the Commission intend to put forward formal legislation instead of basing its fining policy on administrative guidelines?
Har Kommissionen til hensigt at tage hensyn til den nuværende finansielle og økonomiske krise ved beregningen af en bødes størrelse for at sikre, at de virksomheder, der pålægges bøder, ikke trues af insolvens?
Does the Commission intend to take account of the current financial and economic crisis in determining the level of a fine in order to ensure that the undertakings fined are not threatened by insolvency?
Forespørgsel til mundtlig besvarelse O-0102/2010
Question for oral answer O-0102/2010
for Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender Om: Langtidspleje for ældre
on behalf of the Committee on Employment and Social Affairs Subject: Long-term care for older people
De demografiske ændringer i EU omfatter en højere levealder og vækst i andelen af ældre.
Demographic change in the European Union includes increased longevity and a growth in the proportion of older people.
Den sociale solidaritet kræver, at vi sikrer betingelserne for aktiv aldring, menneskelig værdighed og udbuddet af langtidspleje af høj kvalitet for ældre i EU.
Social solidarity requires that we guarantee the conditions for active ageing, dignity of life and the provision of quality care for older people in the European Union.
Da vi lever længere, øges behovet også for social- og sundhedsydelser i institutioner, samfundet og hjemmet.
As we live longer, the need for social and health care in institutional settings, in the community, and in the home also increases.
Som en del af denne indsats er det afgørende at sikre, at de ældre i samfundet og i alle plejestrukturer beskyttes mod overgreb.
Safeguarding older people against elder abuse in the community and all care settings is an essential component of this response.
Næsten alle medlemsstater har indbyggere, der ældes over hele linjen, hvilket i sig selv udgør en fare for deres ældreplejes fremtidige holdbarhed, da en kraftig stigning i servicebehovene kan true de systemer, de hidtil har anvendt til finansiering af de pågældende tjenesteydelser.
Almost all the Member States have a population that is ageing across the board, a fact which in itself constitutes a danger to the future sustainability of their care provision for older people, given that a steep increase in service needs could jeopardise the systems they have used until now to finance the services concerned.