natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Om: Retsgrundlaget for Kongeriget Belgiens initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om oprettelse af et europæisk net af nationale kontaktpunkter vedrørende genoprettende retfærdighed
Subject: Legal basis of the Initiative of the Kingdom of Belgium with a view to the adoption of a Council Decision setting up a European Network of National Contact Points for Restorative Justice
Med skrivelse af 29. januar 2003 anmodede Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked om en kontrol af retsgrundlaget for Kongeriget Belgiens initiativ med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om oprettelse af et europæisk net af nationale kontaktpunkter vedrørende genoprettende retfærdighed(11621/2002 - C5-0467/2002 - 2002/0821(CNS)).
By letter of 29 January 2003 the Committee on Citizens’ Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs asked for a verification of the legal basis of the Initiative of the Kingdom of Belgium with a view to the adoption of a Council decision setting up a European Network of National Contact Points for Restorative Justice ( C5-0467/2002 - 2002/0821(CNS)).
I henhold til forretningsordenens artikel 63, stk. 3, har Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked kompetence til at udtale sig om holdbarhed og relevans af retsgrundlaget for ovennævnte initiativ fra Kongeriget Belgien.
Pursuant to Rule 63(2) of the Rules of Procedure the Committee on Legal Affairs and the Internal Market is responsible for examining the validity or appropriateness of the legal basis of the said initiative of the Kingdom of Belgium.
Initiativet er baseret på artikel 34, stk. 2, litra c) i traktaten om Den Europæiske Union.
The basis for the initiative is Article 34(2)(c) of the Treaty on European Union.
Eva Klamt, det korresponderende udvalgs ordfører, mener imidlertid, at initiativet kunne baseres på artikel 31, litra a) og c) i EU-traktaten.
However, in the opinion of Mrs Ewa Klamt, rapporteur for the committee responsible, the initiative could be based on Article 31(a) and (c) of the Treaty on European Union.
Ifølge fast retspraksis skal valget af hjemmel for en retsakt efter kompetencefordelingen i Fællesskabet ske på grundlag af objektive forhold, som gør det muligt at foretage en domstolskontrol.
According to settled case-law, in the context of the organisation of the powers of the Community the choice of the legal basis for a measure must be based on objective factors which are amenable to judicial review.
Artikel 31 i EU-traktaten (som ændret ved Nice-traktaten) har følgende ordlyd:
The wording of Article 31(1) of the Treaty on European Union (as amended by the Treaty of Nice) is as follows:
Fælles handling vedrørende retligt samarbejde i kriminalsager omfatter:
Common action on judicial cooperation in criminal matters shall include:
er nødvendigt for at forbedre samarbejdet”.
Article 34(2) of the Treaty on European Union reads as follows:
Inden for den tredje søjle indeholder Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA om ofres stilling i forbindelse med straffesager EFT L 82 af 22.3.2001, s. 1. ingen bestemmelser om erstatning, men behandler kun spørgsmålet om beskyttelse af ofres interesser under straffesager.
1. does not include provisions relating to compensation and merely deals with protecting the victim’s interests in criminal proceedings.
I artikel 10 i denne rammeafgørelse fastsættes det, at medlemsstaterne skal fremme mægling i straffesager i forbindelse med lovovertrædelser, hvor den anser denne fremgangsmåde for hensigtsmæssig, og at de desuden skal sikre, at der kan tages højde for en eventuel aftale, der måtte blive indgået mellem offeret og gerningsmanden i forbindelse med en sådan mægling i straffesager.
Article 10 of the framework decision requires Member States to seek to promote mediation in criminal cases for offences which it considers appropriate for this sort of measure and, further, to ensure that any agreement between the victim and the offender reached in the course of such mediation in criminal cases can be taken into account.
Dette direktivforslag er baseret på artikel 308 i EF-traktaten.
The relevant proposal for a directive is based on Article 308 of the EC Treaty.
Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked har udtalt sig om følgende initiativer fra medlemsstaterne på området retlige og indre anliggender:
The Committee on Legal Affairs and the Internal Market has delivered an opinion on the following initiatives by Member States in the field of justice and home affairs:
∙ Frankrigs initiativ om oprettelse af et europæisk net for retlig uddannelse (rådsdokument 13348/2000) var baseret på artikel 31 og artikel 34, stk. 2, litra c) i traktaten.
∙ The initiative of the French Republic on the adoption of a Council decision setting up a European Judicial Training Network (CSL 13348/2000) was based on Article 31 and Article 34(2)(c) of the EU Treaty.
Retsudvalget præciserede, at det korrekte retsgrundlag var artikel 31, litra a) og artikel 34, stk. 2, litra c) i traktaten. ∙ Spaniens initiativ om oprettelse af et Europæisk Institut for Kriminalvidenskabelige Undersøgelser (rådsdokument 5133/2002) var baseret på artikel 30, stk. 1 og stk. 2, litra d), artikel 31, litra c) og e), artikel 32, artikel 34, stk. 1 og stk. 2, litra c) i EU-traktaten.
The committee specified that the appropriate legal basis was Article 31(a) and Article 34(2)(c) of the EU Treaty. ∙ The initiative of the Kingdom of Spain establishing a European Institute of Police Studies (CSL 5133/2002) was based on Article 30(1), Article 30(2)(d), Article 31(c) and (e), Article 32, Article 34(1) and Article 34(2)(c) of the EU Treaty.
Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked mente, at retsgrundlaget for dette initiativ var artikel 29, artikel 30, stk. 1, litra a) og artikel 34, stk. 2, litra c) i EU-traktaten.
The committee’s view was that the legal basis for the initiative ought to be Article 29, Article 30(1)(a) and Article 34(2)(c) of the EU Treaty.
For så vidt angår det belgiske initiativ, fremgår det af artikel 3 i initiativet, at målet er "at udvikle, støtte og fremme de forskellige aspekter af genoprettende retfærdighed i medlemsstaterne og på EU-plan".
The aim of the Belgian initiative is set out in Article 3 thereof, which states that the network’s objective is to ‘contribute to developing, supporting and promoting the various aspects of restorative justice within the Member States as well as at the European Union level’.
I betragtningerne til initiativet henvises der til forskellige folkeretlige og fællesskabsretlige retsakter om beskyttelse af ofre for kriminalitet, hvori det henstilles "til medlemsstaternes regeringer, at de undersøger de fordele, der kan være forbundet med indførelse af mæglings- og forligsordninger" (betragtning 1 og 11), "med særligt henblik på, i hvilket omfang dette tjener ofrets interesser" (betragtning 3).
The recitals of the initiative cite acts of public international law and of Community law relating to protection for crime victims; they recommend the governments of the Member States ‘to examine the possible advantages of mediation and conciliation schemes’ (recitals 1 and 11), ‘with particular reference to how far the interests of the victim are served’ (recital 3).
I fjerde betragtning understreges betydningen af i højere grad at inddrage samfundet i forvaltningen af strafferetsplejen samt nødvendigheden af at give gerningsmænd en følelse af ansvar over for deres ofre og over for samfundet som helhed.
Recital 4 stresses the importance of greater community involvement in the management of criminal justice and the need to promote among offenders a sense of responsibility towards their victims and towards society as a whole.
Det henstilles også, at der gøres brug af uformelle mekanismer til bilæggelse af tvister, herunder mægling, voldgift samt sædvanemæssig retfærdighed eller anvendelse af oprindelige folks praksis med henblik på at gøre det lettere at nå frem til et forlig og for ofret at få oprejsning (betragtning 2, 8 og 10), da "sanktioner og forholdsregler, der håndhæves af samfundet, udgør vigtige midler til bekæmpelse af kriminalitet og til at undgå de negative virkninger af frihedsberøvelse" (femte betragtning).
The use of informal mechanisms for the resolution of disputes, including mediation, arbitration and customary justice or indigenous practices to facilitate conciliation and redress for victims is also recommended (recitals 2, 8 and 10), given that ‘sanctions and measures whose enforcement takes place in the community constitute important ways of combating crime and to avoid negative effects of imprisonment’ (recital 5).
I artikel 2 defineres genoprettende retfærdighed som "en samlet anskuelse af den strafferetlige proces, hvor ofrets behov er højt prioriteret, og hvor der på en positiv måde lægges vægt på gerningsmandens ansvar for sine handlinger, og begrebet afspejler et tankesæt, der er relevant for forskellige former for straf og konfliktbehandling i de forskellige stadier af den strafferetlige proces eller i forbindelse hermed".
According to Article 2 restorative justice ‘refers to a comprehensive view of the criminal justice process, in which the needs of the victim are prioritised and offender accountability is emphasised in a positive manner and covers a body of ideas that is relevant to various forms of sanctioning and conflict handling in the successive stages of or in connection with the criminal justice process’.
I betragtning 15 præciseres det, at genoprettende retfærdighed er betegnelsen for en bredt anlagt synsmåde, hvori genoprettelsen af den afbrudte forbindelse mellem ofret, samfundet og lovovertræderen i såvel materiel som immateriel henseende udgør et generelt, vejledende princip i den strafferetlige proces.
Recital 15 explains that restorative justice denotes a broad approach in which material and immaterial reparation of the disturbed relationship between the victim, the community and the offender constitutes a general, guiding principle in the criminal justice process.
Med hensyn til indholdet sigter det belgiske initiativ mod at oprette en mekanisme for samarbejde og koordination mellem de strafferetlige myndigheder i medlemsstaterne, der er kompetente med hensyn til genoprettende retfærdighed, gennem et europæisk net af nationale kontaktpunkter vedrørende genoprettende retfærdighed (artikel 1), som udgør den lovgivningsmæssige og logistiske støtte til de strafferetlige myndigheder (artikel 3).
In terms of substance, the Belgian initiative sets out to establish a mechanism for cooperation and coordination among the criminal justice authorities in the Member States with responsibility for restorative justice by means of a European Network of national contact points for Restorative Justice (Article 1) providing legislative and logistic support to criminal justice authorities (Article 3).
Artikel 4 og 5 beskriver nettets opgaver og aktiviteter.
Articles 4 and 5 describe the network’s tasks and activities.
Dets sammensætning og funktionsmåde er fastlagt i henholdsvis artikel 6 og 7.
Its composition and functioning are defined in Articles 6 and 7 respectively.
På grundlag af ovennævnte betragtninger vedtog Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked enstemmigt Til stede under afstemningen var: Guiseppe Gargani (formand), Ioannis Koukiadis, Willi Rothley (næstformænd), Paolo Bartolozzi, Luis Berenguer Fuster, Ward Beysen, Charlotte Cederschiöld, Michel J.M. Dary, Bert Doorn, Francesco Fiori, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Fiorella Ghilardotti, José María Gil-Robles Gil-Delgado, Malcolm Harbour, The Lord Inglewood, Hans Karlsson, Kurt Lechner, Klaus-Heiner Lehne, Toine Manders, Manuel Medina Ortega, Marcelino Oreja Arburúa, Imelda Mary Read, Anne-Marie Schaffner, Marianne L.P. Thyssen, Ieke van den Burg, Diana Wallis, Matti Wuori og Stefano Zappalà. på sit møde den 18. marts 2003 at tilføje artikel 31, litra a) og c) i EU-traktaten til det af Rådet foreslåede retsgrundlag.
At its meeting of 18 March 2003 and in the light of the above considerations the Committee on Legal Affairs and the Internal Market decided unanimously The following were present for the vote: Giuseppe Gargani (chairman), Ioannis Koukiadis and Willi Rothley (vice-chairmen), William Abitbol, Paolo Bartolozzi, Luis Berenguer Fuster, Ward Beysen, Charlotte Cederschiöld, Michel J.M. Dary, Bert Doorn, Francesco Fiori, Janelly Fourtou, Evelyne Gebhardt, Fiorella Ghilardotti, José María Gil-Robles Gil-Delgado, Malcolm Harbour, The Lord Inglewood, Hans Karlsson, Kurt Lechner, Klaus-Heiner Lehne, Toine Manders, Manuel Medina Ortega, Marcelino Oreja Arburúa, Imelda Mary Read, Anne-Marie Schaffner, Marianne L.P. Thyssen, Ieke van den Burg, Diana Wallis, Matti Wuori and Stefano Zappalà to add Article 31(a) and (c) of the EU Treaty to the legal basis proposed by the Council.
3.marts 2003 UDTALELSE FRA UDVALGET OM KVINDERS RETTIGHEDER OG LIGE MULIGHEDER
3 March 2003 OPINION OF THE COMMITTEE ON WOMEN'S RIGHTS AND EQUAL OPPORTUNITIES
om initiativ fra Kongeriget Belgien med henblik på vedtagelse af Rådets afgørelse om oprettelse af et europæisk net af nationale kontaktpunkter vedrørende genoprettende retfærdighed
on the Initiative by the Kingdom of Belgium with a view to the adoption of a Council Decision setting up a European network of national contact points for restorative justice
På mødet den 26. november 2002 valgte Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder Patsy Sörensen til rådgivende ordfører.
The Committee on Women's Rights and Equal Opportunities appointed Patsy Sörensen draftsperson at its meeting of 26 November 2002.
På møder den 23. januar og 19. februar 2003 behandlede det udkastet til udtalelse.
It considered the draft opinion at its meetings of 23 January and 19 February 2003.
På sidstnævnte møde vedtog det nedenstående ændringsforslag (for: 17; imod: 0; hverken/eller: 1).
At the latter meeting it adopted the following amendments by 17 votes in favour, with 1 abstention.
Til stede under afstemningen var: Anna Karamanou (formand), Marianne Eriksson og Jillian Evans (næstformænd), Patsy Sörensen (rådgivende ordfører), María Antonia Avilés Perea, Armonia Bordes, Lone Dybkjær, Lissy Gröner, Mary Honeyball, María Izquierdo Rojo (for María Rodríguez Ramos,), Astrid Lulling, Maria Martens, Christa Prets, Amalia Sartori, Joke Swiebel, Feleknas Uca, Elena Valenciano Martínez-Orozco og Sabine Zissener.
The following were present for the vote: Anna Karamanou, chairperson; Marianne Eriksson, vice-chairperson; Jillian Evans, vice-chairperson; Patsy Sörensen, draftsperson; María Antonia Avilés Perea, Armonia Bordes, Lone Dybkjær, Lissy Gröner, Mary Honeyball, María Izquierdo Rojo (for María Rodríguez Ramos,), Astrid Lulling, Maria Martens, Christa Prets, Amalia Sartori, Joke Swiebel, Feleknas Uca, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Sabine Zissener.
Genoprettende retfærdighed indebærer en samlet vision af den strafferetlige proces, hvor alle parter, der er berørt af en given forbrydelse, bliver aktivt inddraget og får opmærksomhed.
Restorative Justice holds a comprehensive vision on the criminal justice process wherein the active participation and attention for all the parties affected by the criminal offence.
Det er ikke kun den tiltalte og anklagemyndigheden, der skal spille en rolle i hele denne procedure, men også ofret eller ofrene og samfundet.
Not only the suspect and the prosecution, but also the victim or victims and society as a whole are to be given a place and position in the procedure.
Der findes allerede et europæisk kriminalpræventivt net, som giver plads for genoprettende retfærdighed.
There already exists a European Network for Crime Prevention in which restorative justice was given a place.
Hvis genoprettende retfærdighed begrænses til at vedrøre præventive spørgsmål, bliver der imidlertid slet ikke plads til den langt bredere og samlede vision af den strafferetlige proces.
However, restricting restorative justice within a framework of prevention does not address the far wider and comprehensive vision behind the criminal justice process.
Genoprettende retfærdighed kan kun blive en realitet, hvis medlemsstaterne internt og indbyrdes sørger for informationsudveksling og samarbejde på et fyldestgørende niveau.
Restorative justice can only be given a real chance if sufficient information sharing and co-operation is organised within as well as between Member States.
Det betyder, at det er vigtigt at yde de strafferetlige myndigheder lovgivningsmæssig og logistisk støtte.
This means that legislative and logistical support to criminal justice authorities will be important.
Det understreges, at forslaget lægger op til et tæt samarbejde med ngo'er og sagkyndige.
The proposal importantly provides for close co-operation with NGOs and experts.
Det er en anerkendelse af det faktum, at tankerne om genoprettende retfærdighed har deres udspring i græsrodsbevægelserne.
This is a recognition of the origins of restorative justice thinking as arising from grass-roots movements.
Alt i alt yder forslaget et værdifuldt bidrag til retssystemet i praksis.
Overall, substantively this proposal forms a valuable contribution to the reality of how justice is put in practice.
Det har afgørende betydning, at nettet er opbygget hensigtsmæssigt og kan være tilstrækkelig proaktivt.
Of critical importance will be whether the network is well conceived and whether it will be able to be sufficiently pro-active.
Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder lægger vægt på at understrege, at ikke blot de enkelte samfundsborgere, men også organisationer, der interesserer sig for genoprettende retfærdighed, nærer betænkeligheder ved, at forskellige former for genoprettende retfærdighed anvendes i tilfælde, hvor kvinder og børn har været udsat for vold.
The Committee on Women's Rights and Equal Opportunities perceives it as important to stress that not only community members but also organisations acting in the field of restorative justice are concerned that restorative justice options could be used in cases when women and children had been victims of violence.
I sådanne sager har det afgørende betydning, at retssystemet giver dem flere valgmuligheder, inden der fokuseres særligt på genoprettende retfærdighed.
In such cases it is crucial to ensure justice options for them before focussing specifically on restorative justice.
Der bør forskes og udveksles synspunkter mellem alle de berørte parter om passende anvendelse af genoprettende retfærdighed sideløbende med strafferetlige sanktioner for at sikre, at kvinder nyder beskyttelse i forbindelse med kønsspecifikke forbrydelser og beskyttelse af privatlivets fred.
Research and exchange of views with all parties concerned about appropriate use of restorative justice process should be carried together with criminal justice sanctions in order to insure the protection of women in case of gender specific offences and the protection of their privacy.
Derfor bør der sikres en rimelig repræsentation af kvinder blandt kontaktpunkterne, således at der tages hensyn til kvinders synspunkter i medlemsstaternes samarbejde om genoprettende retfærdighed.
Therefore, just representation of women in contact points should be ensured so that women's view is taken into account in co-operation among Member States in the field of restorative justice.
Kommissionens forslag EFT C 242 af 8.10.2002, s. 30.
Text proposed by the Council OJ C 242, 8.10.2002, p.
Ændringsforslag Ændringsforslag 1 Betragtning 15 a (ny)
30 Amendments by Parliament Amendment 1 Recital (15) (a) (new)
Ændringsforslag 2 Betragtning 15 b (ny)
Amendment 2 Recital (15) (b) (new)
Regeringerne, politiet, de strafferetlige myndigheder, specialiserede myndigheder, myndigheder med ansvar for at yde bistand og støtte til ofrene, kriminalforsorgen, forskere og offentligheden er alle involveret i denne proces.
Governments, police, criminal justice agencies, specialised authorities, victim aid and support services, offender aid services, researchers and the public are all involved in this process.
(16) Selv om genoprettende retfærdighed indtil nu hovedsagelig er kommet til udtryk gennem forskellige former for (frivillig) mægling mellem ofre og gerningsmænd (mægling i forholdet mellem offer og gerningsmand), finder andre metoder i stigende grad anvendelse, f.eks. konfliktråd.
(16) Although thus far restorative justice has mainly found expression in different forms of (voluntary) mediation between victims and offenders (victim–offender mediation), other methods are increasingly being applied, as for example family group conferencing.
Ændringsforslag 4 Betragtning 16 a (ny)
Amendment 4 Recital (16) (a) (new)
Ændringsforslag 5 Artikel 4, stk. 1, litra e
Amendment 5 Article 4, point (e)
e) bidrage til at indkredse og udvikle de vigtigste uddannelses- og evalueringsområder inden for genoprettende retfærdighed;
(e) Contribute to identify and develop the main areas for training and evaluation in the field of restorative justice;
e) bidrage til at indkredse og udvikle de vigtigste uddannelses- og evalueringsområder inden for genoprettende retfærdighed , navnlig på de områder, hvor ofrene hovedsagelig er kvinder ;
(e) Contribute to identify ing and develop ing the main areas for training and evaluation in the field of restorative justice , particularly in those areas in which most victims are women ;
Ændringsforslag 6 Artikel 4, litra e a (nyt)
Amendment 6 Article 4 e) (a) (new)
ea) bidrage til at underbygge og påvirke retspolitiske tiltag med hensyn til forskellige former for genoprettende retfærdighed ved at udarbejde henstillinger om strategier og praksis inden for genoprettende retfærdighed, bl.a. hvad angår myndighedernes rolle ved opbygningen af samfundets kapacitet;
4 e)(a) Contribute to informing and influencing justice policies regarding restorative justice options through the preparation of recommendations about restorative justice policies and practices, including the role of government in community capacity-building.
ga) udvikle målrettede foranstaltninger vedrørende genoprettende retfærdighed for indvandrerkvinder, hvor der tages behørigt hensyn til deres kulturbaggrund;
Develop specialised restorative-justice measures for migrant women, in which due attention would be paid to their cultural background.
Ændringsforslag 8 Artikel 6, stk. 4 a (nyt)
Amendment 7 Article 6, paragraph 4 a (new)
24. marts 2003 ENDELIG A5-0085/2003
24 March 2003 FINAL A5-0085/2003
med forslag til Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om reform af konventionerne om narkotika
including a proposal for a recommendation of the European Parliament to the Council on the reform of the Conventions on drugs
319.267 INDHOLD
319.267 CONTENTS
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS HENSTILLING
PROPOSAL FOR A EUROPEAN PARLIAMENT RECOMMENDATION
FORSLAG TIL HENSTILLING B5‑0541/2002
PROPOSAL FOR RECOMMENDATION B5‑0541/2002
På mødet den 13. januar 2003 meddelte Parlamentets formand, at forslag til henstilling om reform af konventionerne om narkotika, forelagt efter forretningsordenens artikel 49, var henvist til Udvalget om Borgernes Friheder og Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender som korresponderende udvalg.
At the sitting of 13 January 2003 the President of Parliament announced that he had referred the proposal for a recommendation on the reform of the Conventions on drugs, tabled pursuant to Rule 49 of the Rules of Procedure, to the Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs as the committee responsible.
På mødet den 21. januar 2003 vedtog udvalget at udarbejde betænkning om dette spørgsmål og valgte Kathalijne Maria Buitenweg til ordfører (2003/2015(INI)).
At its meeting of 21 January 2003, Committee on Citizens' Freedoms and Rights, Justice and Home Affairs decided to draw up a report on this topic and appointed Kathalijne Maria Buitenweg rapporteur (2003/2015(INI)).
På møder den 11. februar, 18. februar og 19. marts 2003 behandlede udvalget udkastet til betænkning.
The committee considered the draft report at its meetings of 11 February 2003, 18 February 2003 and 19 March 2003 .
På sidstnævnte møde vedtog det forslaget til beslutning (for: 24; imod: 20; hverken/eller: 0).
At the last meeting it adopted the motion for a resolution by 24 votes to 20, with 0 abstentions.