natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvordan skal et sikkert system være?.
We will now consider what a secure system should look like.
Hvis man forlanger, at et kodningssystem skal være sikkert, er der to muligheder.
If an encryption system is required to be ‘secure’, this may mean one of two things.
Man kan forlange, at det er absolut sikkert, at det er umuligt at dechifrere meddelelsen uden kendskab til nøglen og at denne umulighed kan bevises matematisk.
Either it may be essential – and susceptible of mathematical proof – that the message is impossible to decipher without the key.
Man kan også nøjes med, at koden med den nuværende teknik ikke kan brydes og dermed synes at give sikkerhed for en periode, som langt overstiger den "kritiske" periode, hvori meddelelsen skal holdes hemmeligt.
Or it may be sufficient for the code to be unbreakable at the present state of technology and thus in all probability to meet the security requirement for far longer than the ‘critical’ period during which the message needs to be kept secret.
En absolut sikker metode er indtil videre kun det såkaldte one-time pad.
At present the only absolutely secure method is the one-time pad.
Der er tale om en nøgle, som består af bogstaver i en fuldstændig tilfældig rækkefølge, og denne rækkefølge gentages ikke.
The concept consists of a key comprising a non-repeating row of completely random letters.
Sender og modtager bruger disse bogstavsrækker kun en gang til kodningen og sletter nøglen omgående efter anvendelsen.
Both sender and recipient encrypt using these rows, and destroy the key as soon as it has been used once.
Da der ikke findes en indre orden i nøglen er det for en kryptoanalytiker umuligt at bryde koden.
Since there is no internal order within the key, it is impossible for a cryptoanalyst to break the code.
Det er der matematisk bevis for.
This can be mathematically proven.
Simon Singh , Geheime Botschaften, Carl Hanser Verlag (1999), 151 ff.
Simon Singh , The Code Book (1999), Carl Hanser Verlag 151 et seq.
En ulempe ved denne fremgangsmåde er, at det ikke er let at skabe et stort antal af disse tilfældige nøgler Reinhard Wobst , Abenteuer Kryptologie2 (1998), 60. og at sikker fordeling af nøgler er vanskelig og upraktisk.
The drawback to this process is that it is not easy to generate large numbers of these random keys Reinhard Wobst, Abenteuer Kryptologie2, Adison-Wesley (1998), 60. , and that it is difficult and impractical to find a secure means of distributing the key.
Denne metode anvendes derfor ikke i almindelig erhvervskommunikation.
In normal business transactions, therefore, this method is not used.
Brug af kodnings- og dechifreringsmaskiner
The use of decryption and encryption machines
Allerede inden opfindelsen af one-time pad blev der udviklet krypteringsmetoder, som gav et stort antal nøgler og kodede tekster, som indeholdt færrest mulige regelmæssigheder og derfor næsten ingen angrebspunkter for en kryptoanalyse.
Even before the invention of the one-time pad, cryptographic processes were developed which could generate a large number of keys and thus produce coded texts which contained as few regularities in the text as possible and thus few starting-points for codebreaking.
Med henblik på en hurtig praktisk anvendelse af disse metoder, blev der udviklet kodnings- og dechifreringsmaskiner.
In order to make these methods sufficiently fast for practical application, machines were developed for encryption and decryption.
Den mest opsigtsvækkende af sin art var vel ENIGMA, Enigma blev udviklet af Arthur Scherbius og patenteret i 1928.
The most spectacular of these was probably Enigma Enigma was developed by Arthur Scherbius and patented in 1928.
Den har en vis lighed med en skrivemaskine, da den er forsynet med et tastatur til skrivning af en tekst, som skal kodes.
It was a little like a typewriter, as it had a keyboard on which the plain text was keyed in.
Ved en tekniske anordning og roterende valse kodes teksten og den dechifreres med den samme maskine d ved hjælp af kodebøger. som under Anden Verdenskrig blev brugt i Tyskland.
By means of a peg-board and rotating drums the text was encoded in accordance with given rules and decoded at the other end on the same machine using code books. , used by Germany in the Second World War.
Det lykkedes en hær af kodningseksperter i Bletchley Park at bryde ENIGMAs kode ved hjælp af særlige maskiner, de såkaldte "bomber".
The small army of decryption experts working at Bletchley Park in England succeeded in cracking the Enigma code by means of special machines known as ‘bombs’.
Både ENIGMA og "bomben" var mekaniske maskiner.
Both the Enigma machine and the ‘bombs’ were mechanical in operation.
Anvendelsen af computere inden for kryptologi
Use of computers in cryptography
Opfindelsen af computeren var banebrydende for kryptologividenskaben, da dens kapacitet gjorde det muligt at anvende stadig mere komplicerede systemer.
The invention of the computer represented a breakthrough in cryptography, since its power made it possible to use increasingly complex systems.
Selv om krypteringsgrundprincipperne ikke derved blev ændret, så var der dog tale om visse fornyelser.
Even though it did not alter the basic principles of encryption, a number of changes took place.
For det første blev mulighederne for endnu mere komplicerede krypteringssystemer mangedoblede, da der ikke længere var mekaniske grænser herfor, og for det andet blev krypteringsprocessen markant hurtigere.
Firstly, the level of potential complexity of the encryption system was multiplied, since it was no longer subject to the constraints of what was mechanically feasible, and, secondly, the speed of the encryption process rose drastically.
Informationerne forarbejdes digitalt af computere med binære tal.
In computers, information is processed digitally using binary numbers.
Det betyder, at disse informationer udtrykkes i en rækkefølge af to signaler nemlig 0 og 1.
This means that the information is expressed by the sequence of two signals, 0 and 1.
1 svarer fysisk til en elektrisk spænding hhv. en magnetisering (lys), 0 til bortfald af spænding hhv. magnetisering (ingen lys).
In physical terms 1 corresponds to an electric current or magnetic field (‘light on’), while 0 means the absence of current or magnetic field (‘light off’).
En tekst udformes således som en række 0- og 1-taller; i stedet for med bogstaver krypteres ved hjælp af tal.
A text therefore appears as a sheet of 0s and 1s, and instead of letters it is numbers that are encrypted.
I den forbindelse kan der både anvendes transposition (ombytning) og substitution (udskiftning).
Both transposition and substitution can be used in this process.
Substitution kan f.eks. ske ved at tilføje en nøgle i form af en tilfældig talrække.
Substitution may, for example, take place by the addition of a key in the form of any row of numbers.
Ifølge den binære matematiks regler adderes ens tal til nul (altså 0 + 0 = 0 og 1+ 1 = 0), mens to forskellige tal adderes til 1 (0 + 1 = 1).
According to the rules of binary mathematics the sum of two equal figures is zero (0+0=0 and 1+1=0) while the sum of two different figures is 1 (0+1=1).
Den nye krypterede talrække, som er opstået ved addition, er således en binær talrække, der enten kan videreforarbejdes digitalt eller kan gøres læselig igen ved at fjerne den tilføjede nøgle.
The new, encrypted row of figures arising from the addition of the key is thus a binary sequence which can either be further digitally processed or made readable again by subtracting the added key.
Anvendelsen af computere gør det muligt at producere hemmelige tekster ved hjælp af stærke krypteringsalgoritmer, der praktisk talt ikke længere frembyder angrebspunkter for en kryptoanalyse.
The use of computers made it possible to generate coded texts, using powerful encryption algorithms, which offer practically no starting-points for codebreakers.
Dekryptering kan i så fald kun finde sted ved gennemprøvning af alle mulige nøgler.
Decryption now entails trying all possible keys.
Jo længere nøglen er, desto større er muligheden for at dette ikke lykkes, også selv om der anvendes de allerkraftigste computere, på grund af den tid, det vil tage.
The longer the key, the more likely it is that this attempt will be thwarted, even using very powerful computers, by the time it would take.
Der findes altså brugbare metoder, som på det nuværende tekniske stade må regnes for at være sikre.
There are therefore usable methods which may be regarded as secure at the present state of technology.
Som følge af udbredelsen af computere i 70'erne blev det stadig mere presserende at få standardiseret krypteringssystemerne, da det var den eneste måde, hvorpå virksomheder kunne kommunikere sikkert med deres forretningsforbindelser uden alt for store udgifter.
As computers became more widely available in the 1970s, the need for the standardisation of encryption systems grow ever more urgent, since only in this way could firms communicate securely with business partners without incurring disproportionate costs.
De første bestræbelser herpå fandt sted i USA.
The first moves were made in the USA.
En stærk kryptering kan også anvendes til illegale formål eller af en eventuel militær modstander og kan også vanskeliggøre eller forhindre elektronisk spionage.
Powerful encryption systems can also be used for unlawful purposes or by potential military opponents; they may also make electronic espionage difficult or impossible.
Derfor har NSA krævet, at der blev valgt en krypteringsstandard, der var tilstrækkelig sikker for erhvervslivet, men som Sikkerhedstjenesten selv var i stand til at dekryptere ved hjælp af sit særlige tekniske udstyr.
For that reason, the NSA urged that firms should be offered a sufficiently secure encryption standard, but one which the NSA itself could decrypt, by virtue of its exceptional technical capabilities.
Derfor blev nøglens længde begrænset til 56-bit.
With that aim in mind, the length of the key was restricted to 56 bits.
Det mindsker antallet af mulige nøgler til 100 000 000 000 000 000 stk. Dette binære tal består af 56 nuller og ettaller.
This reduces the number of possible keys to 100 000 000 000 000 000 In binary terms, this number consists of 56 zeros and ones.
Simon Singh , Geheime Botschaften, Carl Hanser Verlag (1999), s. 303. .
See Singh, The Code Book, Carl Hanser Verlag (1999), 303. .
DES-algoritmen har i modstrid med forlydender i diverse medier hidtil været ubrydelig; dog findes der i mellemtiden hardware, der er stærk nok til at gennemprøve alle nøgler ("brute force attack").
Media claims to the contrary, the DES algorithm has not yet been broken, but hardware now exists which is powerful enough to try all possible keys (brute force attack).
Triple-DES, som har en 112 bit-nøgle, regnes derimod fortsat for at være sikker.
In contrast, Triple DES, which has a 112-bit key, is still regarded as secure.
Afløseren for DES, AES (Advanced Encryption Standard - avanceret krypteringsstandard) er en europæisk metode Systemet er udviklet af to belgiske kryptografer ved Det Katolske Universitet i Leuven, Joan Daemen og Vincent Rijmen . , som blev udviklet under navnet Rijndael i Leuven i Belgien.
The successor to DES, the Advanced Encryption Standard (AES), is a European process It was created by two Belgian cryptographers working at the Catholic University of Louvain, Joan Daemen and Vincent Rijmen . which was developed under the name Rijndael in Louvain, Belgium.
Den er hurtig og regnes for at være sikker, da man her ikke ville indføre nogen begrænsning af nøglens længde.
It is fast and is regarded as secure, since it incorporates no key-length restriction.
Dette beror på en ændret amerikansk krypteringspolitik.
The reason for this lies in a change in US policy on cryptography.
Standardiseringen betød en væsentlig forenkling af krypteringen for virksomhederne.
Standardisation makes it much easier for firms to employ encryption.
Dog er der fortsat problemer med nøgleadministrationen.
What remained, however, was the problem of key exchange.
Så længe et system arbejder med en nøgle, som bruges til både kryptering og dekryptering (symmetrisk kryptering) er det uhåndterligt, når der er tale om mange kommunikationspartnere.
As long as a system works with a key which is employed both for encryption and decryption (symmetric encryption), it is difficult to use with large numbers of communication partners.
Nøglen skal nemlig forinden udleveres til hver ny kommunikationspartner på en sådan måde, at ingen tredjepart har fået kendskab hertil.
The key must be handed over to every new communication partner in advance in such a way that no third party gains access to it.
For erhvervslivet er det besværligt i praksis, for privatpersoner kun muligt i enkelttilfælde.
This is difficult for firms in practical terms, and feasible for private individuals only in rare cases.
Asymmetrisk kryptering kan løse dette problem: der anvendes ikke samme nøgle til kryptering og dekryptering.
Asymmetric encryption offers a solution to this problem: two different keys are used for encryption and decryption.
Meddelelsen krypteres med en nøgle, som gerne må være kendt af alle, den såkaldte offentlige nøgle .
The message is encrypted using a key which may perfectly well be in the public domain, the so-called public key .
Der er dog tale om en envejsmetode; den giver ikke mulighed for at føre en krypteret tekst tilbage til klartekst.
However, the process works only in one direction, with the result that decryption is no longer possible using the public key.
Derfor kan enhver, der vil have en krypteret meddelelse, også uden særlige sikkerhedsforanstaltninger sende sin kommunikationspartner sin offentlige nøgle til kryptering af meddelelsen.
For that reason, anybody who wishes to receive an encrypted message may send a communication partner via an unsecured route the public key required to encrypt the message.
Dekrypteringen af den således modtagne meddelelse sker ved hjælp af en anden nøgle, den private nøgle , der er hemmelig og ikke sendes Ideen med asymmetrisk kryptering i form af et public key-krypteringssystem stammer fra Whitfield Diffie og Martin Hellmann . .
The received message is then decrypted using a different key, the private key , which is kept secret and which is not forwarded to communication partners The idea of asymmetric encryption using the public-key process was devised by Whitfield Diffie and Martin Hellmann. .
For at forstå metoden kan man bruge billedet med en hængelås: enhver kan få en sådan lås til at snappe i og dermed lukke en dragkiste forsvarligt, men det er kun den, der har den rigtige nøgle, der kan åbne den Simon Singh , Geheime Botschaften, Carl Hanser Verlag (1999), s. 327. .
The process can best be understood on the basis of a comparison with a padlock: anyone can snap a padlock together and, by so doing, secure a trunk; the padlock can only be opened, however, by a person with the right key Simon Singh , The Code Book, Carl Hanser Verlag (1999), 327. .
Den offentlige og den private nøgle udgør et sammenhængende par, men det er ikke beregningsmæssigt muligt at bestemme den private nøgle ud fra den offentlige nøgle.
Although the public and private keys are linked, the private key cannot be calculated on the basis of the public key.
Ron Rivest, Adi Shamir og Leonard Adleman har opfundet et asymmetrisk krypteringssystem ved hjælp af RSA-metoden, som er opkaldt efter dem.
Ron Rivest, Adi Shamir and Leonard Adleman invented an asymmetric encryption process which has been named after them (RSA process).
Ved en envejsfunktion (en såkaldt faldlemsfunktion) anvendes det resultat, der opnås ved multiplikation af to meget store primtal som en del af den offentlige nøgle.
In a one-way (trapdoor) function the result of the multiplication of two very large prime numbers is used as a component of the public key.
Dermed krypteres klarteksten.
The text is then encrypted using that key.
Hidtil er dette kun muligt ved systematisk afprøvning.
At present, all possible combinations must be tried systematically.
Derfor er denne metode med den nuværende viden sikker, såfremt der vælges tilstrækkeligt høje primtal.
Given the present state of mathematical knowledge, therefore, the process is secure, provided that sufficiently large prime numbers are chosen.
Den eneste risiko ligger i, at en brillant matematiker på et eller andet tidspunkt finder en hurtigere metode til at opløse resultatet i faktorer.
The only risk is that at some stage a brilliant mathematician will discover a quicker factoring method.
Simon Singh , Geheime Botschaften, Carl Hanser Verlag (1999), s. 335 f.
Many people even claim that the problem is insoluble, but this theory has not yet been proved Simon Singh , The Code Book, Carl Hanser Verlag (1999), 335 et seq. .
Public key-krypteringssystemet kræver ganske vist meget længere computertid eller anvendelse af hurtige og store computere end symmetriske systemer (f.eks. DES).
By comparison with symmetric processes (e.g. DES), however, public-key encryption requires much more PC calculation time or the use of rapid, large-scale computers.
For at sikre en bredere adgang til public key-kryptering kom Phil Zimmermann på den idé at forene public key-metoden, som kræver stor computerkapacitet, med en hurtigere symmetrisk metode.
In order to make the public-key process generally accessible, Phil Zimmermann came up with the idea of linking the public-key process, which involves a great deal of calculation, with a faster symmetric process.
Selve meddelelsen skulle krypteres ved en symmetrisk metode, den i Zürich udviklede IDEA-metode, mens nøglen for den symmetriske kryptering samtidig skulle sendes efter public key-metoden.
The message itself should be encrypted using an asymmetric process, the IDEA process developed in Zurich, but the key to the symmetric encryption would be exchanged at the same time, as in the public-key process.
Zimmermann udviklede et brugervenligt program kaldet PGP-programmet ("Pretty Good Privacy"), som ved et tryk på en tast (hhv. museklik) skabte de nødvendige nøgler og foretog en kryptering.
Zimmermann developed a user-friendly programme (Pretty Good Privacy) which created the requisite key and carried out the encryption at the push of a button (or the click of a mouse).
Programmet blev overført til Internettet, hvor enhver kunne downloade det til sin computer.
The programme was placed on the Internet, from where anyone could download it.
Kildeteksten fra de tidligere versioner blev offentliggjort, så det må formodes, at der ikke er nogen skjult bagdør indbygget.
The source text for the earlier versions has been published, so it can be assumed that no backdoors have been incorporated.
Kildeteksten til den nyeste version PGP 7, der udmærker sig ved en særlig brugervenlig grafisk overflade, offentliggøres desværre ikke længere.
Unfortunately, the source texts for the newest version, PGP 7, which is characterised by an exceptionally user-friendly graphic interface, are no longer published.
Der er dog tale om fri software, kildekoden er kendt, og enhver kan anvende og videregive den.
However, it is freeware, its source code is known and any individual can use it and pass it on.
Det tyske Forbundsministerium for Økonomi og Teknologi har støttet overførselen af GnuPG til Windows og udviklingen af en grafisk overflade, som dog endnu ikke er helt afsluttet.
The Federal German Ministry for Economic Affairs and Technology has promoted the porting of GnuPG on Windows and the development of a graphic interface; unfortunately, however, these functions have not yet been fully developed.
Så vidt ordføreren ved, arbejdes der dog på sagen.
According to the information available to your rapporteur, work is continuing.
Samtidig findes der konkurrerende standarder til OpenPGP som f.eks. S/MIME, som støttes af mange e-mail-programmer.
There are also rival standards to OpenPGP, such as S/MIME, which are supported by many e‑mail programmes.
Ordføreren har dog ingen oplysninger om frie implementeringer heraf.
Here, your rapporteur has no information on free implementation.
Kvantekryptografien kunne i fremtiden åbne helt nye aspekter for en sikker nøgleudveksling.
In the future quantum cryptography may open up new prospects for secure key exchange.
Den sikrer, at aflytning ved nøgleudveksling bemærkes.
It would ensure that the interception of a key exchange could not pass unnoticed.
Sendes fotoner med en polarisering, kan denne ikke konstateres, uden at den ændres.
If polarised photons are transmitted, the fact of their polarisation cannot be established without altering that polarisation.
Dermed kan det med sikkerhed konstateres, hvis der har været andre på linjen.
Eavesdroppers on the line could thus be detected with 100% certainty.
Kun en nøgle, der ikke er blevet aflyttet, vil så kunne anvendes.
Only those keys which had not been intercepted would then be used.
Under drøftelserne om den effektive sikkerhed ved krypteringer er det gang på gang blevet hævdet, at amerikanske produkter altid har indbygget en skjult bagdør.
In the discussion on the actual level of security of encryption processes the accusation has repeatedly been made that American products contain backdoors.
I medierne har f.eks. Excel sørget for store overskrifter, idet det hævdes, at halvdelen af nøglen i den europæiske version er åbent registreret på edb-registerets titelside.
For example, Excel made headlines here in Europe when it was suggested that in the European version of its programme half the key is revealed in the file header.
Microsoft har også vakt opmærksomhed i pressen, idet en hacker har fundet en "NSA-nøgle" skjult i programmet, hvilket naturligvis er blevet kraftigt dementeret af Microsoft.
Microsoft also gained media attention when a hacker claimed to have discovered an ‘NSA key’ hidden in the programme, a claim which was of course strongly denied by Microsoft.
Da Microsoft ikke har offentliggjort sin kildekode, er dette dog ren spekulation.
Since Microsoft has not revealed its source code, any assessment amounts to pure speculation.
Hvad angår de tidligere versioner af PGP og GnuPG, kan det i hvert fald med stor sikkerhed udelukkes, at der er indbygget en skjult bagdør, da kildeteksten i disse tilfælde er offentliggjort.
At all events, the earlier versions of PGP and GnuPG can be said with a great degree of certainty not to contain such a backdoor, since their source text has been disclosed.
Visse stater har i første omgang forbudt brugen af krypteringssoftware eller krypteringsmaskiner og kræver tilladelse, hvis der ønskes undtagelser fra dette forbud.
Many states initially ban the use of encryption software or cryptographic equipment and make exceptions only subject to prior authorisation.
I den forbindelse skal det nævnes, at der ikke kun er tale om diktaturer som Kina, Iran eller Irak.
The states concerned are not just dictatorships such as China, Iran or Iraq.
Også demokratiske stater har ved lov indskrænket brugen eller salget af krypteringsprogrammer eller -maskiner.
Democratic states have also imposed legal restrictions on the use or purchase of encryption programmes or equipment.
Ganske vist skulle kommunikationen beskyttes mod at blive læst af uvedkommende privatpersoner, men staten skulle nu som før i givet fald fortsat have ret til aflytning.
It would appear that communications are to be protected against being read by unauthorised private individuals, but that the state should retain the possibility of intercepting such communications, if necessary on the basis of specific legal provisions.
Myndighedernes manglende tekniske overlegenhed skulle udlignes ved lovforbud.
The authorities’ loss of technical superiority is thus made good by means of legal bans.
F.eks. har Frankrig indtil for nylig haft et generelt forbud mod brug af kryptering og har krævet tilladelse hertil.
For example, until recently France imposed a general ban on the use of cryptography, granting authorisations only in individual cases.
I Tyskland var der for nogle år siden ligeledes en debat om begrænsning af kryptering og obligatorisk deponering af nøgler.
A few years ago in Germany a debate arose concerning restrictions on encryption and the compulsory submission of a key to the authorities.
USA har i stedet tidligere begrænset nøglelængden.
In the past, the USA has taken a different course, imposing restrictions on key length.