natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ganske vist antager analfabetisme i egentlig forstand kun et begrænset omfang i Europa, men en alarmerende stor del af befolkningen i nogle af de rigeste lande i verden har dårlige læsefærdigheder – de er ”funktionelle analfabeter”.
While levels of outright illiteracy in Europe are low, a worryingly high proportion of the population of some of the richest countries in the world have poor literacy skills - they are 'functionally illiterate'.
Hertil kommer et nyt problem: mange indvandrere og asylsøgere, som kan læse og skrive på deres eget sprog, er ofte funktionelle analfabeter på værtslandets hovedsprog.
And there is a new problem: many migrants and asylum seekers, able to read and write their own languages, are often functionally illiterate in the principal language of their host country.
Alt dette er væsentligt, idet folks læsefærdigheder har indflydelse på kvalifikationsprofilen og fleksibiliteten hos et lands arbejdsstyrke samt på dens beskæftigelsesfrekvens, uddannelsesmuligheder og indkomst.
All of this matters because levels of literacy affect the skill profile and flexibility of a country's workforce, levels of employment, training opportunities, and income.
De har selvsagt også indflydelse på graden af borgernes fulde deltagelse i det kulturelle, samfundsmæssige og politiske liv i de samfund, de lever i.
They also, of course, affect the extent to which citizens are able to participate fully in the cultural, civic and political life of the societies in which they live.
For de enkelte borgere betyder en højere grad af læsefærdigheder større deltagelse i arbejdskraften, mindre sandsynlighed for arbejdsløshed og større sandsynlighed for opnåelse af kvalificeret arbejde.
For individual citizens, higher levels of literacy are associated with higher participation in the labour force, lower probability of being unemployed, and higher probability of gaining white-collar high-skill employment.
Bedre læsefærdigheder er også knyttet sammen med bedre sundhedstilstand og højere forventet levealder.
Higher literacy is also linked to better health outcomes and higher life expectancy.
Hvor stort er problemet?
How big is it?
I en rapport ”Literacy in the Information Age”, der offentliggjordes i juni 2000, forsøgte Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) at måle omfanget af læsefærdigheder hos voksne i tyve lande.
A report published in June 2000 by the Organisation for Economic Co-operation and Development - 'Literacy in the Information Age' - tried to measure levels of literacy among adults in twenty countries.
Rapporten, der er baseret på sammenlignende international forskning udført mellem 1994 og 1999, indeholder interview med personer i aldersgrupperne mellem 16 og 65 år.
The report, based on comparative international research carried out between 1994 and 1999, incorporates interviews with people across the age range from 16 to 65.
Læsefærdighed defineres som: ”evnen til at forstå og anvende trykte oplysninger i dagliglivet, i hjemmet, på arbejdet og i samfundet – at opnå ens mål og udvikle ens viden og potentiale”.
Literacy is defined as: 'the ability to understand and employ printed information in daily activities, at home, at work and in the community - to achieve one's goals, and to develop one's knowledge and potential'.
Det forskningsarbejde, rapporten er baseret på, vedrører tre områder:
The research on which the report is based looked at three areas:
∙ evne til at forstå almindelige oplysninger i en avis ∙ evne til at forstå dokumenter som f.eks. lønsedler eller vejkort ∙ evne til at regne ud på grundlag af en annonce, hvor mange renter der skal betales for et lån).
∙ prose literacy (understanding ordinary information in a newspaper); ∙ document literacy (understanding documents such as pay checks or maps); ∙ quantitative literacy (understanding how to work out from an advertisement how much interest would be payable on a loan).
Der identificeredes fem forskellige kompetenceniveauer fra niveau 1 (”meget dårlige færdigheder”) til niveau 5 (”højtudviklede færdigheder), i hvilken forbindelse niveau 3 svarede til det minimum af færdigheder, der er nødvendigt for at kunne klare hverdagsliv og arbejde i et komplekst og højtudviklet samfund.
Five levels of competence, ranging from level 1 ('very poor skills') to level 5 ('high-order information processing skills') were identified: level 3 was seen as the minimum level of literacy necessary to cope with everyday life and work in a complex, advanced society.
Men ingen regering kan lade stå til.
But no government can afford to be complacent.
I hvert af følgende lande nåede mere end 15% af befolkningen kun op på niveau 1 med hensyn til evnen til at læse prosa: Belgien (Flandern), Irland, Portugal og Det Forenede Kongerige.
In each of the following, more than 15% of the population attained only level 1 on the prose literacy test: Belgium (Flanders), Ireland, Portugal and the United Kingdom.
Selv i det land, der opnåede det højeste antal point under testen (Sverige), havde 8% af den voksne befolkning alvorlige læseproblemer i dagligdagen og på arbejdet.
Even in the country with the highest score on the test (Sweden), 8% of the adult population encountered a severe literacy deficit in everyday life and at work.
Og OECD-rapporten konkluderer, at i alle de lande og regioner, der deltog i undersøgelsen, klarede mindst en ud af fire voksne ikke at nå op på niveau 3 – det ønskelige minimum af læsefærdigheder.
And the OECD report concludes that, in all of the countries and regions which took part in the study, at least one in four adults failed to reach level 3 - the desired minimum level of literacy.
Dårlige læsefærdigheder er et dybtliggende problem, og det er en meget vigtig udfordring for regeringerne at tackle dette problem.
Poor literacy is a deep-seated problem: eradicating it is a major challenge for governments.
Heltidsuddannelse: Der består ikke et direkte forhold mellem læseevner og skolestandpunkter.
Full-time education : The relationship between literacy skills and educational attainment is not straightforward.
Mange voksne besidder store læsefærdigheder trods et lavt uddannelsesniveau; omvendt har andre ringe læsefærdigheder trods et højt uddannelsesniveau.
Many adults have high levels of literacy proficiency despite a low level of education: conversely, some have low literacy skills despite a high level of education.
Ikke desto mindre (og ikke overraskende) konkluderedes det i OECD-undersøgelsen, at skolestandpunkter gav det vigtigste fingerpeg om graden af læsefærdigheder.
Nevertheless (and unsurprisingly), the OECD study found the most important predictor of literacy to be educational attainment.
Jo længere heltidsuddannelse folk havde, jo flere læsefærdigheder havde de.
On average, the longer that people spent in full-time education, the greater their literacy.
Den negative korrelation mellem alder og læsefærdigheder afspejler det forhold, at de ældre aldersgrupper, der blev testet, gennemsnitlig havde gennemgået en kortere heltidsuddannelse end de yngre aldersgrupper.
And the negative correlation of age and literacy reflects the fact that the older age cohorts tested had on average spent a shorter period in full-time education than had the younger age cohorts.
En heltidsuddannelse af høj kvalitet yder et klart og kraftigt bidrag til læsefærdighedsniveauet hos befolkningen som helhed, og i henhold til OECD og en række andre kommentatorer kan der navnlig opnås forbedringer gennem mere og bedre undervisning rettet mod den akademisk mindst egnede fjerdedel af befolkningen i den skolesøgende alder og mod personer med særlige undervisningsbehov.
High quality full-time education makes an obvious and powerful contribution to levels of literacy in the population as a whole: according to OECD and a range of other commentators, the main room for improvement lies in more and better teaching aimed at the academically least able quarter of the school-age population and those with special educational needs.
Uddannelse ud over heltidsuddannelse: Formel heltidsuddannelse sikrer imidlertid ikke i sig selv et højere uddannelsesniveau blandt voksne, som har lagt heltidsuddannelse bag sig.
Beyond full-time education : But, on its own, full-time formal education does not guarantee high levels of education among adults who have left full-time education.
OECD konkluderede, at følgende fire faktorer bidrager til opnåelse og opretholdelse af et højt læsefærdighedsniveau blandt disse personer:
OECD concluded that, among those who have left full-time education, four factors contribute to the attainment and maintenance of high-literacy levels:
∙ en stor del af befolkningen ansat i kvalificerede job ∙ industrielle og beskæftigelsesmæssige strukturer og arbejdsorganisationsmønstre, som kræver og belønner læsefærdigheder ∙ deltagelse i formel voksenundervisning og –uddannelse ∙ anvendelse af læsefærdigheder i hjemmet.
∙ a high proportion of the population in skilled employment ∙ industrial and occupational structures and patterns of work organisation which require and reward literacy skills ∙ participation in formal adult education and training ∙ the use of literacy skills at home.
Dette understreger vigtigheden af særlige foranstaltninger vedrørende arbejdspladsen (både private og offentlige arbejdsgivere spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme og belønne læsefærdigheder) og familien (som f.eks. læreprogrammer bestemt til hele familien).
This underlines the importance of policies directed at the workplace (private as well as public sector employers have a major role to play by promoting and rewarding literacy skills) and the family (such as learning programmes aimed at the whole family).
Hvad kan – og bør – EU gøre?
What can - and should - Europe do?
I henhold til artikel 149, stk. 1, i traktaten har Fællesskabet ”fuld respekt for medlemsstaternes ansvar for undervisningsindholdet og opbygningen af uddannelsessystemerne samt deres kulturelle og sproglige mangfoldighed”.
Article 149§1 of the Treaty states that the Community will respect fully 'the responsibility of the Member States for the content of teaching and the organisation of education systems and their cultural and linguistic diversity'.
Endvidere er der på EU-plan kun afsat begrænsede bevillinger til uddannelse, det samlede budget taget i betragtning.
Moreover, the resources devoted to education at European level are - in the context of the budget as a whole - exiguous.
Desuden handler Fællesskabet kun, hvis der kan påvises en rimelig ”europæisk værdiforøgelse”.
Finally, the Community should act only where there is a demonstrable and proportionate 'European added value'.
I betragtning heraf er der tre områder inden for dette udvalgs beføjelser, hvor der er et retsgrundlag for handling, og hvor Fællesskabet kunne yde et nyttigt bidrag til højnelse af læsefærdighedsniveauet i EU:
Given these constraints, there are three areas falling within the sphere of competence of this Committee, where there is a legal base for action and in which the Community could make a useful contribution to raising levels of literacy in Europe:
∙ indsamling af oplysninger om, hvordan medlemsstaterne vil gennemføre konklusionerne fra Lissabon-topmødet med hensyn til uddannelse og udbredelse af bedste praksis ∙ bistand til medlemsstaterne (på grundlag af den åbne koordinationsmetode) til gennemførelse af et langsigtet arbejdsprogram med henblik på at ”øge kvaliteten af undervisningen i EU ved at forbedre kvaliteten af uddannelse for lærere og undervisere og ved at gøre en særlig indsats for at forbedre læse- og regnefærdighederne” som omhandlet i Kommissionens rapport ”Uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål” Rapport fra Kommissionen om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål ( KOM(2001) 59 ). ∙ støtte til udvikling og opretholdelse af læsefærdigheder gennem programmer som f.eks. Socrates (Grundtvig-voksenuddannelse), Leonardo og Ungdom for Europa samt gennem projekter, der finansieres over strukturfondene.
∙ gathering information on how Member States plan to implement the conclusions of the Lisbon summit in the field of education and encouraging the dissemination of best practice; ∙ helping Member States (through the 'open coordination method') to implement a long-term work programme 'raising the standard of learning in Europe, by improving the quality of training for teachers and trainers, and by making a specific effort on literacy and numeracy', as foreseen in the Commission report on 'The concrete future objectives of education systems' Report from the Commission "The concrete future objectives of education systems" ( COM(2001) 59 fin.) ; ∙ supporting the development and maintenance of literacy skills through programmes such as SOCRATES (the GRUNDTVIG adult education action), LEONARDO and YOUTH, as well as through projects supported by the Structural Funds.
Udvalget om Kultur, Ungdom, Uddannelse, Medier og Sport opfordrer Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, som er korresponderende udvalg, til at optage følgende i det beslutningsforslag, det vedtager:
The Committee on Culture, Youth, Education, the Media and Sport calls on the Committee on Employment and Social Affairs, as the committee responsible, to incorporate the following points in its motion for a resolution:
4. mener, at det er nødvendigt at tage hensyn til de retningslinjer, som Det Europæiske Råd i Nice vedtog om fælles målsætninger for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, og at fremme integration på arbejdsmarkedet og adgang for alle til ressourcer, rettigheder, goder og tjenesteydelser og derved forebygge risikoen for marginalisering, hvilket vil komme de mest udsatte grupper til gode,
Believes that it is necessary to take into account the guidelines approved by the Nice European Council with regard to the common objectives in the fight against poverty and social exclusion and to promote the participation in working life and access for all to resources, rights, and goods and services, by forestalling the risks of marginalisation so as to act for the benefit of the categories which are most at risk;
18. januar 2002 ENDELIG A5-0010/2002
18 January 2002 FINAL A5-0010/2002
om Kommissionens beretning om status for gennemførelsen af Rådets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden ("arbejdstidsdirektivet")
on the Commission report: ‘State of implementation of Council Directive 93/104/EC of 23 November 1993 concerning certain aspects of the organisation of working time (‘Working Time Directive’)’
Ioannis Koukiadis
Ioannis Koukiadis
305.716 INDHOLD
305.716 CONTENTS
Med skrivelse af 1. december 2000 fremsendte Kommissionen sin beretning om status for gennemførelsen af Rådets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden ("arbejdstidsdirektivet") ( KOM(2000) 787 – 2001/2073(COS)) til Parlamentet.
By letter of 1 December 2000, the Commission forwarded to Parliament its report: ‘State of implementation of Council Directive 93/104/EC of 23 November 1993 concerning certain aspects of the organisation of working time (‘Working Time Directive’)’ ( COM(2000) 787 – 2001/2073(COS)).
På mødet den 2. maj 2001 meddelte Parlamentets formand, at denne meddelelse var henvist til Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender som korresponderende udvalg og til Fiskeriudvalget, Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme samt Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder som rådgivende udvalg ( C5‑0147/2001 ).
At the sitting of 2 May 2001 the President of Parliament announced that she had referred the report to the Committee on Employment and Social Affairs as the committee responsible and the Committee on Fisheries, the Committee on Regional Policy, Transport and Tourism and the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities for their opinions ( C5‑0147/2001 ).
På mødet den 18. januar 2001 havde Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender valgt Ioannis Koukiadis til ordfører.
The Committee on Employment and Social Affairs had appointed Ioannis Koukiadis rapporteur at its meeting of 18 January 2001.
På møder den 3. december 2001 og 7.-8. januar 2002 behandlede udvalget Kommissionens beretning og udkastet til betænkning.
The committee considered the Commission report and the draft report at its meetings of 3 December 2001 and 7/8 January 2002.
På sidstnævnte møde vedtog det forslaget til beslutning (for: 36; imod: 3; hverken/eller: 0).
At the latter meeting it adopted the motion for a resolution by 36 votes to 3, with no abstentions.
Til stede under afstemningen var: Michel Rocard (formand), Winfried Menrad og Marie-Thérèse Hermange (næstformænd), Ioannis Koukiadis (ordfører), Jan Andersson, Elspeth Attwooll (for Luciano Caveri), Regina Bastos, André Brie (for Sylviane H. Ainardi), Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo, Elisa Maria Damião, Proinsias De Rossa, Den Dover (for David Sumberg), Harald Ettl, Jillian Evans, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Hélène Flautre, Marie-Hélène Gillig, Anne-Karin Glase, Roger Helmer (for Ilkka Suominen), Richard Howitt (for Claude Moraes), Stephen Hughes, Anne Elisabet Jensen (for Luciana Sbarbati), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Helmuth Markov (for Arlette Laguiller, jf. forretningsordenens artikel 153, stk. 2), Paolo Pastorelli (for Guido Podestà), Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Herman Schmid, Miet Smet, Helle Thorning-Schmidt, Anne E.M. Van Lancker, Barbara Weiler og Sabine Zissener (for Tokia Saïfi).
The following were present for the vote: Michel Rocard, chairman; Winfried Menrad and Marie-Thérèse Hermange, vice-chairmen; Ioannis Koukiadis, rapporteur; Jan Andersson, Elspeth Attwooll (for Luciano Caveri), Regina Bastos, André Brie (for Sylviane H. Ainardi), Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo, Elisa Maria Damião, Proinsias De Rossa, Den Dover (for David Sumberg), Harald Ettl, Jillian Evans, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Hélène Flautre, Marie-Hélène Gillig, Anne-Karin Glase, Roger Helmer (for Ilkka Suominen), Richard Howitt (for Claude Moraes), Stephen Hughes, Anne Elisabet Jensen (for Luciana Sbarbati), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Helmuth Markov (for Arlette Laguiller pursuant to Rule 153(2)), Paolo Pastorelli (for Guido Podestà), Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Herman Schmid, Miet Smet, Helle Thorning-Schmidt, Anne E.M. Van Lancker, Barbara Weiler and Sabine Zissener (for Tokia Saïfi).
Betænkningen indgivet den 18. januar 2002.
The report was tabled on 18 January 2002.
FORSLAG TIL BESLUTNING Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens beretning om status for gennemførelsen af Rådets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993 om visse aspekter i forbindelse med tilrettelæggelse af arbejdstiden ("arbejdstidsdirektivet") ( KOM(2000) 787 – C5‑0147/2001 – 2001/2073(COS))
MOTION FOR A RESOLUTION European Parliament resolution on the Commission report: ‘State of implementation of Council Directive 93/104/EC of 23 November 1993 concerning certain aspects of the organisation of working time (‘Working Time Directive’)’ ( COM(2000) 787 – C5‑0147/2001 – 2001/2073(COS))
– der henviser til Kommissionens beretning ( KOM(2000) 787 – ( C5‑0147/2001 Ikke offentliggjort i EFT. ),
– having regard to the Commission report ( COM(2000) 787 – C5‑0147/2001 Not yet published in OJ. ),
– der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelser fra Fiskeriudvalget og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder( A5‑0010/2002 ),
– having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Fisheries and the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities) ( A5‑0010/2002 ),
A. der anfører, at Kommissionens beretning er en generel redegørelse for, hvordan medlemsstaterne har gennemført og anvendt Rådets direktiv 93/104/EF af 23. november 1993,
A. whereas the Commission’s report gives general information on the way in which Member States have transposed and implemented Council Directive 93/104 of 23 November 1993,
B. der bemærker, at gennemførelsen af direktivet er sket dels gennem lovgivningsforanstaltninger (love og dekreter) og dels gennem ikke-statslige foranstaltninger (kollektive overenskomster),
B. whereas Directive 93/140 has been transposed through state legislative measures (laws, decrees) in some cases and through non-state measures (collective agreements) in others,
C. der påpeger, at gennemførelsen gennem kollektive overenskomster i nogle tilfælde har kunnet vanskeliggøre en generel gennemførelse i praksis af direktivet, fordi medlemsstaterne ikke har draget omsorg for, at direktivet blev gennemført for samtlige arbejdstagere og ikke kun for de sektorer, som var omfattet af en kollektiv overenskomst,
C. whereas the transposition of the directive through collective agreements may in some cases have hampered its practical and widespread implementation, since the Member States did not ensure that the directive was applied to all workers and not only those in sectors where collective agreements had been signed,
D. der gør opmærksom på, at et stort antal medlemsstater ikke har gennemført direktivet inden gennemførelsesfristens udløb,
D. whereas the majority of Member States had not implemented the directive by the final deadline for implementation,
E. der understreger, at beretningen ikke indeholder en udtømmende og detaljeret beskrivelse af alle de nationale gennemførelsesforanstaltninger,
E. whereas the report does not contain an exhaustive, detailed examination of all national implementation measures,
F. der henviser til det øgede antal søgsmål, som Kommissionen har rejst ved Domstolen,
F. whereas the number of infringement proceedings brought before the Court of Justice by the Commission has increased,
G. der minder om, at arbejdstidsdirektivet er udstedt inden for rammerne af direktiv 89/391/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet,
G. whereas the directive on the organisation of working time was adopted within the framework of Directive 89/391 concerning health and safety at work,
H. der fremhæver, at direktiv 93/104/EF ikke definerer begrebet "arbejdstager", men henviser til rammedirektivet, som fastsætter det som omfattende enhver person, som en arbejdsgiver har i sin tjeneste,
H. whereas Directive 93/104 does not define the term 'worker', but refers back to the framework directive, which defines it as any person working for an employer,
I. der påpeger, at direktivets undtagelsesbestemmelser, som er inddelt i tre kategorier med forskellige vilkår, er vidtstrakte og ofte formuleret i uklare vendinger,
I. whereas the derogations from the provisions of the directive, which are divided into three categories, each with different conditions, are extensive and often expressed in unclear terms,
J. der gør opmærksom på den forvirring, der hersker i nogle lande med hensyn til at sondre mellem tilladt fravigelse fra visse bestemmelser og fuldstændig udelukkelse af visse tilfælde fra direktivets anvendelsesområde,
J. whereas confusion reigns in some countries with regard to the distinction between the permitted derogations from certain provisions and the total exclusion of certain situations from the directive’s scope,
K. der betoner, at politikken for kvalitet i beskæftigelsen først og fremmest forudsætter, at sikkerheds- og sundhedsbestemmelserne overholdes,
K. whereas the policy of improving the quality of employment rests first and foremost on compliance with safety rules and health protection measures,
L. der minder om, at direktivet gælder for ansættelsesforhold i både den private og den offentlige sektor,
L. whereas the directive applies to working relationships in both the public and the private sectors,
M. der fremhæver udviklingen af de moderne former for atypiske ansættelsesforhold og andre former for beskæftigelse,
M. having regard to the development of modern forms of atypical working relationships and other working patterns,
N. der henviser til de internationale ILO-konventioner om arbejdstid,
N. having regard to the ILO’s international labour conventions on working time,