natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Til stede under afstemningen var: Joaquim Miranda (formand), Margrietus J. van den Berg, Marieke Sanders-ten Holte og Anders Wijkman (næstformænd), Mario Mantovani (ordfører), Yasmine Boudjenah, Marie-Arlette Carlotti, Maria Carrilho, John Alexander Corrie, Nirj Deva, Enrico Ferri (for Fernando Fernández Martín), Michael Gahler (for Jürgen Zimmerling), Vitaliano Gemelli, Karin Junker, Glenys Kinnock, Bashir Khanbhai (for Luigi Cesaro), Karsten Knolle, Paul A.A.J.G. Lannoye, Nelly Maes (for Didier Rod), Miguel Angel Martínez Martínez, Hans Modrow, Luisa Morgantini, Tokia Saïfi og Francisca Sauquillo Pérez del Arco.
The following were present for the vote: Joaquim Miranda (chairman), Margrietus J. van den Berg, Marieke Sanders-ten Holte y Anders Wijkman (vice-chairmen), Mario Mantovani (rapporteur), Yasmine Boudjenah, Marie-Arlette Carlotti, Maria Carrilho, John Alexander Corrie, Nirj Deva, Enrico Ferri (for Fernando Fernández Martín) , Michael Gahler (for Jürgen Zimmerling), Vitaliano Gemelli, Karin Junker, Glenys Kinnock, Bashir Khanbhai (for Luigi Cesaro), Karsten Knolle, Paul A.A.J.G. Lannoye, Nelly Maes (for Didier Rod), Miguel Angel Martínez Martínez, Hans Modrow, Luisa Morgantini, Tokia Saïfi and Francisca Sauquillo Pérez del Arco
Budgetudvalget vedtog den 1. oktober 2001 ikke at afgive udtalelse.
On 1 October 2001 the Committee on Budgets decided not to deliver an opinion.
FORSLAG TIL BESLUTNING Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens meddelelse om forslag til Rådets afgørelse om fastlæggelse af Fællesskabets holdning i AVS-EF-Ministerrådet vedrørende afvikling af alle de lån på særlige vilkår til mindst udviklede AVS-HIPC-stater, som står tilbage efter den fuldstændige anvendelse af HIPC-gældslempelsesmekanismerne ( KOM(2001) 210 – C5‑0394/2001 – 2001/2158(COS))
MOTION FOR A RESOLUTION European Parliament resolution on the Commission Communication regarding the proposal for a Council decision on the adoption of the position of the Community within the ACP-EC Council of Ministers regarding the settlement of all ACP HIPC LDCs’ special loans remaining after full application of HIPC debt alleviation mechanisms ( COM(2001) 210 – C5-394/2001 - (2001/2158(COS))
– der henviser til Kommissionens meddelelse ( KOM(2001) 210 - C5-0394/2001 EFT C. Endnu ikke offentliggjort ),
– having regard to the Commission Communication ( COM(2001) 210 – C5-394/2001 Not yet published )
– der henviser til partnerskabsaftalen AVS-EU, navnlig artikel 66,
– having regard to the ACP-EU Association Agreement and, in particular, Article 66 thereof,
– der henviser til "Jubilee 2000" -kampagnen og især den appel, der er fremsat af paven,
– having regard to the ' Jubilee 2000' campaign and, in particular, the request put forward by the Vatican,
– der henviser til Kairo-erklæringen og den handlingsplan, som blev vedtaget på EU-Afrika-topmødet den 3.- 4. april 2000,
– having regard to the Cairo Declaration and the action plan adopted at the Africa-Europe Summit (3-4 April 2000),
– der henviser til erklæringen fra FN's Millennium-topmøde (den 6.-8- september 2000),
– having regard to the UN Millennium Summit Declaration (6-8 September 2000),
– der henviser til Bruxelles-erklæringen og den handlingsplan, som blev vedtaget på FN's konference om de mindst udviklede lande (den 20. maj 2001),
– having regard to the Brussels Declaration and the action plan adopted at the Third UN Conference on the Least-Developed Countries (20 May 2001),
– der henviser til erklæringerne fra G8, især i Köln (juni 1999) og Genua (juli 2001),
– having regard to the G8 declarations, in particular those issued at Cologne (June 1999) and Genoa (July 2001),
– der henviser til Rådets afgørelse af 6. juli 1998 om ekstraordinær bistand til de stærkt gældstyngede AVS-stater (98/453),
– having regard to the Council decision of 6 July 1998 concerning exceptional assistance for the heavily indebted ACP countries (98/453/EC),
– der henviser til de beslutninger om AVS-landenes gældsbyrde, som Den Paritetiske Forsamling AVS-EU har vedtaget (Bruxelles, den 24. september 1998),
– having regard to the ACP-EU Joint Assembly’s resolutions on the debt burden in the ACP countries, which were adopted on 24 September 1998 in Brussels,
– der henviser til betænkning fra Udvalget om Udvikling og Samarbejde ( A5‑0075/2001 ),
– having regard to the report of the Committee on Development and Cooperation ( A5‑0075/2002 ),
A. der henviser til, at i mange tilfælde er den udviklingsbistand, som nogle af de gældstyngede lande modtager, mindre end det beløb, de må betale som afdrag på gælden,
A. whereas, in many cases, the amount of development aid received by some of the countries affected by the debt crisis is less than the amount which those countries pay out in order to service their debt,
B. der henviser til, at flertallet af de lande, som IMF og Verdensbanken betragter som stærkt gældstyngede fattige lande (HIPC-stater) er AVS-lande, og at de pågældende landes gældsbyrde udgør en væsentlig hindring for deres økonomiske og sociale udvikling,
B. whereas most of the countries deemed by the IMF and the World Bank to be highly indebted poor countries (HIPC) are ACP countries, and whereas the debt burden in those countries is a major obstacle to social and economic development,
C. der henviser til de seneste års prisfald på råvarer og det forhold, at ifølge Verdensbanken er gæld/eksportratioen vokset fra 50,5% i 1975 til 236,9% i 1996,
C. having regard to the fall in commodity prices over the last few years and the fact that, according to the World Bank, the debt/exports ratio increased from 50.5% in 1975 to 236.9% in 1996,
D. der henviser til, at HIPC-landenes gæld er vokset fra 147 mia. $ i 1989 til 214 mia. $ i 2001, hvad der for de pågældende lande udgør en alt for tung byrde,
D. whereas the debt of the HIPCs increased from US$ 147 billion in 1989 to US$ 214 billion in 2001 and imposes an intolerable burden on them,
E. der henviser til, at HIPC-initiativet slet ikke er tilstrækkeligt til at løse dette problem, og at det i realiteten ikke fører til en nedsættelse af den nominelle værdi af HIPC-landenes gæld; der bemærker, at kun 23 af i alt 42 HIPC-lande kan komme i betragtning til programmet,
E. whereas the HIPC initiative falls well short of providing a solution to this problem and will, in fact, not decrease the nominal debt of the HIPCs; whereas only 23 of the 42 HIPCs are eligible for this programme,
F. der henviser til, at fattigdommen i mange udviklingslande formentlig vil forværres, eftersom begivenhederne den 11. september 2001 har forstærket den allerede eksisterende globale økonomiske lavkonjunktur, og at det netop er ekstrem fattigdom, som kan danne grobund for nye desperate handlinger,
F. whereas poverty in many developing countries is likely to worsen as the September 11 2001 events have deepened the pre-existing global economic slowdown, and whereas it is precisely conditions of extreme poverty which may generate desperation once again,
G. der henviser til, at det for at bryde den fattigdomsspiral, som de stærkt gældstyngede fattige lande er fanget i, er nødvendigt at gribe fat om de grundlæggende forhold, der skaber konflikter, for at sikre en varig fred og som et første skridt at tilvejebringe fredelige forhold, der kan muliggøre en effektiv anvendelse af de ressourcer, som frigøres ved en gældslempelse; der finder det indlysende, at hvor der er krig eller ekstremt voldelige konflikter (som bl.a. i Angola, Colombia, Sierra Leone og Palæstina), er udviklingsprojekter dømt til at slå fejl,
G. whereas, in order to break the poverty spiral in which the HIPCs are trapped, it is essential to attack the root causes of conflict with a view to securing lasting peace and establish as a first step peace, so as to enable the resources released by means of debt alleviation to be used effectively; indeed in a war situation or a situation involving extremely violent conflicts (such as prevails in Angola, Colombia, Sierra Leone and Palestine, amongst other countries) it is obvious that development plans are bound to fail,
H. der henviser til, at bestræbelserne på at tilvejebringe en yderligere lettelse af gældsbyrden skal ses som et led i den samlede indsats for at tilvejebringe ressourcer til støtte for de sociale og menneskelige udviklingsmål,
H. whereas efforts to mobilise additional debt relief should be seen as part of the total effort to strengthen resources in support of social and human development objectives and targets,
I. der henviser til, at Rådet i erklæringen fra Göteborg og i konklusionerne fra Laeken bekræftede løftet om, at EU ville opfylde FN's officielle målsætning om at yde 0,7% af BNI i statslig udviklingsbistand, og at der med henblik på afholdelsen af FN's konference om "finansiering af udvikling" i marts 2002 og verdenstopmødet om bæredygtig udvikling (Johannesburg, september 2002) må udarbejdes en præcis tidsplan ledsaget af de nødvendige midler til opnåelse af denne målsætning,
I. whereas in the Göteborg Declaration and the Laeken Conclusions the Council reaffirmed the EU’s commitment to achieving the official UN objective of allocating 0.7% of GDP to development aid and whereas, in preparation for the holding of the UN ‘Financing for Development’ (FfD) Conference in March 2002 and the Earth Summit (to be held in September 2002 in Johannesburg), a specific timetable (accompanied by the necessary measures) should be drawn up for the purpose of achieving that objective,
J. der henviser til, at G8-landene bruger mere end 500 mia. $ om året på våben,
J. whereas the G8 countries spend more than US$ 500 billion per year on arms,
K. der henviser til, at den menneskelige udvikling er af væsentlig betydning for at kunne overholde menneskerettighederne, og at de grundlæggende samt de sociale og økonomiske rettigheder såsom retten til liv, almindelig adgang til uddannelse, sundhed og arbejde samtidig danner grundlag for den menneskelige udvikling,
K. whereas human development is essential as a means of upholding human rights and whereas basic, fundamental and also socioeconomic rights, such as the right to life, universal access to education, health, employment and well-being are in their turn the basis of human development,
L. der henviser til, at selv om Parlamentet beklageligvis ikke har nogen beføjelser med hensyn til EUF, modtager det hvert år finansielle oplysninger om denne og er beføjet til årligt at godkende Kommissionens forvaltning af EUF's gennemførelse,
L. whereas, although Parliament unfortunately has no powers where the EDF is concerned, it receives financial information thereon each year and is responsible for granting annual approval of the Commission’s management in respect of EDF implementation,
3. beklager imidlertid ikke at være blevet officielt hørt herom;
Regrets the fact, however, that it was not formally consulted regarding that proposal,
8. mener, at en mere effektiv anvendelse af de offentlige udgifter er en af de bedste metoder til at sikre, at de midler, der opnås ved en gældslempelse, sammen med de øvrige ressourcer og den eksterne bistand kan få positive konsekvenser for fattigdomsbekæmpelsen;
Considers that improving the effectiveness of public expenditure is one of the most appropriate ways of ensuring that the resources released by means of debt alleviation (together with other resources and external aid) contribute effectively to poverty reduction;
15. understreger, at en omhyggelig kontrol med, hvordan HIPC-mekanismerne og de øvrige ordninger for gældslempelse fungerer, er uundværlig i kampen mod korruption og misbrug af midlerne og desuden er nødvendig af hensyn til en fair, effektiv og brugbar gældslempelse;
Emphasises that strict supervision of the operation of the HIPC mechanisms and the additional debt-relief measures proposed is fundamental to the fight against corruption and the misuse of funds and necessary in order to guarantee fair, efficient and workable debt relief;
20. kræver en ændring af WTO-bestemmelserne med henblik på en gennemførelse af de målsætninger om en bæredygtig udvikling, som fastsattes i Rio i 1992, og finder, at sigtet med disse målsætninger skal være at fastsætte nye regler for, hvordan verdensøkonomien skal fungere, så fattigdommen kan bekæmpes effektivt;
Calls for a revision of the WTO rules with a view to achieving the sustainable development objectives laid down in Rio in 1992 and takes the view that these objectives must serve as a reference point when new rules applicable to the mechanisms governing the world economy are drawn up with a view to combating poverty effectively;
24. kræver på ny, at EUF indgår i det almindelige udviklingsbudget, idet dette vil indebære, at EU's indsats udadtil bliver mere gennemsigtig, synlig og sammenhængende; opfordrer det spanske formandskab til i forbindelse med konventet om Den Europæiske Unions fremtid og de generelle forberedelse til den næste regeringskonference at forelægge konkrete forslag til en inkorporering af EUF i EU's budget;
Demands once again that the EDF be incorporated in the EU’s overall development budget, since this would significantly increase the transparency, the profile and the consistency of the EU’s external actions; calls on the Spanish Presidency, in the context of the Convention on the Future of Europe and general preparations for the next IGC, to present concrete proposals to bring the EDF within the EU budget;
Problemet med udlandsgælden og evnen til at betale renterne på gælden er fortsat en af de vigtigste faktorer i AVS-staternes økonomiske udvikling.
The problem of external debt and the ability to service the interest payable on that debt continues to be one of the basic features of economic development in the ACP countries.
De stærkt gældstyngede lande, hvoraf de fleste er afrikanske, anvender i gennemsnit 40% af deres budget på gældsbetjening, og det begrænser deres muligheder for at yde grundlæggende sociale tjenester som sundhed og uddannelse til befolkningen.
The highly indebted countries (most of which are located in Africa) allocate on average 40% of their annual budgets to debt servicing, which reduces their ability to offer their people basic social services such as healthcare and education.
Paradoksalt nok er den udviklingsbistand, som EU og dens medlemsstater yder de mest fattige lande i verden, undertiden ikke engang tilstrækkelig til at finansiere rente- og afdragsbetalingen.
Paradoxically, the development aid provided by the EU and its Member States to the world's poorest countries is on occasion not even sufficient to cover the cost of servicing their external debt.
Dette har ført til, at der både Den Paritetiske Forsamling og Europa-Parlamentet indtrængende har anmodet om en revision af de forskellige politiske optioner for at tage problemet op og finde en løsning, så man både stimulerer den økonomiske vækst og forbedrer de berørte befolkningsgruppers levestandard.
For this reason there have been repeated calls, both within the Joint Assembly and within Parliament itself, for a revision of the various political options available for addressing and resolving the issue and, at the same time, stimulating economic growth and improving the living standards of the peoples affected.
EP har flere gange opfordret EU og dens medlemsstater til at tage initiativ til og arbejde for en mere ambitiøs strategi inden for de internationale finansielle institutioner for at sikre en hurtigere og mere omfattende nedsættelse af gælden eller en eftergivelse til de fattigste lande (se navnlig beslutning A4-0382/97 , B5-0417, 0420 og 0428/2000).
Parliament has more than once urged the EU and its Member States to take the initiative and to promote a more ambitious strategy within the international financial institutions in order to bring about faster, deeper and broader reduction or cancellation of the poorest developing countries' debt (see in particular Resolutions A4-0382/97 , B5-0417, 0420 and 0428/2000)
Forskellige initiativer
Miscellaneous Initiatives
De vigtigste kategorier af udenlandsgæld er den offentlige og den private sektors gæld, bilateral og multilateral gæld samt kort- og langfristet gæld.
The main categories of external debt are public- or private-sector debts, bilateral or multilateral debts and short- and long-term debts.
Gælden kan kategoriseres som lån på særlige vilkår (f.eks. 0,7%) i udviklingsøjemed eller lån ydet i form af eksportkreditlån, f.eks. til eksportgarantier.
They may be classified as loans granted under preferential terms (e.g. 0.7 % interest rate) for development purposes or granted in the form of non-bank export credits, e.g. for guaranteed exports.
Traditionelt har Parisklubben (offentlig bilateral gæld) og Londonklubben (privat gæld) været de organer, som har haft til opgave at eftergive gælden eller genforhandle den.
Traditionally, the bodies responsible for cancelling or renegotiating debts have been the Paris Club (bilateral public debts) and the London Club (private debts).
Parisklubben kan bevilge nedsættelser på op til 67%.
The Paris Club may grant a reduction of up to 67%.
I 1996 stod det klart, at disse initiativer ikke var tilstrækkelige til at løse gældskrisen, og at der forekom tilfælde, hvor gælden ikke kunne betales tilbage.
In 1996 it became obvious that such initiatives were not enough to resolve the debt crisis and that certain countries continued to be burdened by an unsustainable debt.
Det var ved denne lejlighed, at HIPC-initiativet blev iværksat for at udvide de tidligere initiativer, så procentsatsen nu blev 80.
The HIPC initiative was then launched in order to extend the scope of the earlier initiatives, a figure of up to 80% being achieved.
Initiativet omfattede for første gang lempelse af gæld til Verdensbanken og IMF samt anden form for multilateral gæld.
For the first time the relief of debts contracted with the World Bank and the IMF, and of other multilateral debts, was included.
Det nye i dette initiativ er viljen til at tilstræbe en international og samordnet eftergivelse af gæld, hvor de hidtidige initiativer i første række vedrørte problemet med den bilaterale offentlige gæld (i Parisklubben).
What is new about this initiative is the wish to strive for coordinated international cancellation of debt, including multilateral debt, whereas earlier initiatives were concerned essentially with bilateral public debts within the context of the Paris Club.
Nyt er også indførelsen af kriteriet "bæredygtig" gæld, som defineres ud fra forholdet mellem den samlede gæld og eksporten.
Another new feature is the inclusion of the criterion of 'sustainable' debt defined on the basis of the relationship between the size of the accumulated debt and the level of exports.
På G7-topmødet i Köln i juni 1999 blev det besluttet, at det initiativ, som blev vedtaget i 1996, skulle styrkes, så dets anvendelse blev hurtigere og mere omfattende.
At the G7 summit held in Cologne in June 1999 it was decided that the initiative agreed in 1996 should be enhanced so as to deepen and enlarge its scope and speed up its effects.
I denne forbindelse traf EU og AVS-staterne i december 1999 afgørelse om at bidrage med 1 mia. € fra EUF til det udvidede HIPC-initiativ.
Consequently, the Community and the ACP States decided in December 1999 to allocate EUR 1 billion drawn from the EDF to the enhanced HIPC initiative.
Gæld, fattigdom og udvikling
Debt , poverty and development
Den øgede betaling af afdrag og renter har sammen med det fortsatte prisfald på basisprodukter medført, at mange lande er havnet i den såkaldte gældsfælde, hvad der har mange konsekvenser: bortset fra funktionsforstyrrelser på finansmarkederne og truslen mod deltagernes finansielle stabilitet berøres også debitorlandene og deres befolkning, som gældsbyrden kommer til at hvile på, idet landene ikke kan opfylde de grundlæggende behov inden for fødevareforsyning, sundhedspleje og uddannelse.
The increase in the cost of debt servicing, combined with the steady fall in the price of basic commodities, has caught many developing countries in the 'debt trap', the consequences of which are many: quite apart from the dysfunctioning of the financial markets and the threat to the financial stability of all those involved, the debtor countries obviously suffer, as do their people who are required to carry the full burden of the debt since they are deprived of the means of satisfying their basic needs, i.e. food, health care and education.
Anvendelsen af valutareserver til brug for gældsbetjeningen begrænser margenen for den finansielle autonomi, som er nødvendig for udviklingen.
The outflow of the foreign currency needed in order to service the debt restricts the scope of the financial autonomy needed for development to occur.
En stor gæld virker afskrækkende på investorerne og fremmer kapitalflugten.
A high level of indebtedness deters investors and drives capital out of the country.
Gældsbyrden tvinger i mange tilfælde landene til et system med monokulturer med eksportafgrøder på bekostning af de traditionelle afgrøder til forsyning af det pågældende land med den deraf følgende forværring af fattigdommen.
The pressure exerted by the debt often requires countries to produce single cash crops for export at the expense of traditional food crops, which only aggravates poverty.
Det betyder, at gældsætningen fører til en fattigdomsspiral og hæmmer udviklingen i de lande, som er berørt heraf.
In other words, indebtedness leads to a spiral of poverty and arrested development in the countries affected.
Hidtil har man imidlertid ikke i tilstrækkelig grad betragtet problemet med den tredje verdens gæld ud fra konsekvenserne for udviklingen og fattigdommen.
In the past, however, the problem of third-world debt has not been considered sufficiently from the point of view of its impact on development and poverty.
Köln-initiativet (G7, 1999) kom til at indgå i en skærpet indsats for bekæmpelse af fattigdommen.
The 1999 G7 Cologne initiative was intended as part of an increased effort to reduce poverty.
Der tales om et "bæredygtigt" gældsniveau, hvor der tages udgangspunkt i procentandelen af eksporten uden hensyntagen til de enkelte landes reelle behov for at gennemføre deres strategier for fattigdomsbekæmpelse (sundheds- og uddannelsessektoren), hvor man fremmer makroøkonomiske initiativer, der ikke nødvendigvis kommer de allerfattigste til gode.
However, people talk of a 'sustainable' level of debt by taking a certain percentage of a country's exports as a reference figure without considering what each country actually needs in order to be able to carry through its poverty-reduction strategies (health, education), and they promote macro-economic incentives which are not necessarily of benefit to the poorest people.
Gældens bæredygtighed bør derfor defineres på grundlag af fattigdommen i de enkelte lande.
For this reason, debt sustainability should be defined in relation to the poverty situation in each country.
Udgangspunkt bør være, at budgetmulighederne i de gældstyngede lande i første række bør afsættes til bekæmpelse af fattigdommen og den menneskelige udvikling.
The starting point for this should be that the budget resources of each country affected by the debt crisis should be allocated primarily to poverty reduction and human development.
Der bør fastholdes et mindstebudget for at opfylde disse basale behov (grundlæggende sundhedspleje, bekæmpelse af aids osv.), og en del af de resterende ressourcer bør anses for disponible til nedbringelse af udlandsgælden.
The minimum amount of funding needed to meet this basic objective (basic education and health care, Aids prevention, debt etc.) should be 'ring-fenced' for that purpose and only some of the remaining resources should be regarded as being available for paying off the external debt.
Det vil sige, at kriteriet for bæredygtig gæld må defineres på grundlag af den menneskelige udvikling og ikke ud fra faktorer i forbindelse med makroøkonomisk bæredygtighed.
In other words the debt-sustainability criterion should be defined in relation to human development and not in relation to micro-economic sustainability criteria.
EU's deltagelse og EP's holdning
Community involvement and Parliament's position