natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Når Europa vil forsvare sin landbrugsmodel er det nødvendigt at redegøre for, hvordan det stadig er muligt at skabe en "acceptabel" landbrugsindkomst til en landbrugsbefolkning, der er aktiv, talrig og spredt over hele Unionens territorium, og som formår at opfylde alle de krav, der er forbundet med multifunktionalitet.
At a time when Europe is seeking to uphold its model, the issue at stake is how to generate 'acceptable' farm incomes for a large, active farming population, spread out over the territory of the Union and which should be in a position to cope with the demands of multifunctionality.
Der er imidlertid intet, der giver en sikker forvisning om denne models fremtid, da produktionsomkostningerne på den ene side nødvendigvis vil stige som følge af anvendelsen af normerne for multifunktionalitet, samtidig med at budgettet på den anden side vil operere med maksimumsgrænser og færre bevillinger i de kommende ti år.
And we cannot be over-confident about the future of this model: production costs are likely to increase with the implementation of multifunctionality rules and the fixed-ceiling budget is scheduled to drop over the next ten years.
Pris- og markedspolitikkens betydning for indkomstniveauet inden for landbruget
The contribution of price and markets policy to farm incomes
Pris- og markedspolitikken har længe været den fælles landbrugspolitik vigtigste redskaber, som ligger til grund for indkomstniveauet.
Price and markets policy was, for a long time, the common agricultural policy's principal means of generating income.
På denne baggrund går regnestykket om indkomster ikke op.
Expressed in these terms, the income equation is insoluble.
Henvisningen til produkternes kvalitet, hvor nødvendig den end måtte være, er ikke tilstrækkelig til at løse problemet.
Referring to the quality of products, however important this may be, is not a sufficient means of solving the equation.
Kvaliteten indgår ofte som et element i konkurrenceevnen og er blevet en let måde at sikre adgangen til markederne på.
Quality in fact often acts as an element of competitiveness and a mere passport facilitating access to markets.
Det er derfor nødvendigt at nydefinere pris- og markedspolitikkens formål for at forene de to begreber konkurrenceevne/multifunktionalitet og sikre den europæiske landbrugsmodels fremtid.
It is therefore important to redefine the tasks of prices and markets policy in order to reconcile the two concepts - competitiveness and multifunctionality - and guarantee the future of the European agricultural model.
Denne politik må genfinde sin eksistensberettigelse, hvilket er at sikre vederlaget for landbrugsproduktionen.
This policy must recover its main raison d'être, which is to ensure that farmers are properly remunerated for their work.
I teorien findes der to strategier til opnåelse af dette mål:
In theory, there are two conflicting approaches to achieving this:
- en landbrugspolitik administreret i fællesskab, der i praksis er baseret på høje institutionelle priser suppleret af en generel produktionskontrol og en effektiv beskyttelse ved grænserne;
- the approach taken by those who advocate an administered common agricultural policy, based in practice on high institutional costs, and supplemented by overall control of production and tight border protection;
Ordføreren foretrækker sidstnævnte strategi.
Your rapporteur favours the second option.
I lyset af den aktuelle europæiske og globale kontekst ville det være urealistisk at tro på en tilbagevenden til en væsentlig forhøjelse af de institutionelle priser og en styrkelse af toldbarriererne.
It would be unrealistic, in the present European and world context, to think it possible to retrace our steps by advocating a substantial increase in institutional prices and consolidation of customs barriers.
Dette ville i sandhed skabe kraftige reaktioner hos Fællesskabets partnere i Verdenshandelsorganisationen, som med rette ville bebrejde Unionen for ikke at respektere de forpligtelser, som den havde påtaget sig i medfør af Marrakech-aftalerne.
This would only give rise to strong reactions from our WTO partners, who would accuse us - and rightly so - of not honouring our commitments under the Marrakech agreements.
Unionen ville i så fald for altid diskvalificere sig selv og berøve sig selv enhver form for indflydelse på regulering af handelen og international politik.
The Union would no longer be trusted and would be deprived of any regulatory influence over trade and international governance.
En sådan tilpasning af pris- og markedspolitikken bør suppleres af en tilskyndelse på europæisk plan til indførelse af sektorbestemte kontrakter med henblik på at opprioritere kvaliteten, samtidig med at værditilvæksten fordeles mere ligeligt mellem de forskellige partnere (produktion, forarbejdning, distribution).
This adjustment of the prices and markets policy should be supplemented by EU promotion of the establishment of sectoral contracts aimed at encouraging quality as well as ensuring a fairer distribution of added value among the various partners (production, processing and distribution).
Den offentlige støttes betydning for indkomstniveauet inden for landbruget
The contribution of public aid to incomes
Hvis pris- og markedspolitikken skal influere på vederlaget for selve produktionen, bør den offentlige støtte til gengæld helt og holdent koncentreres om multifunktionalitet, hvis mål er at fremme "ikke-handelsmæssige" aspekter og bevare det størst muligt antal landmænd på hele Unionens territorium.
If prices and markets policy is to play a part in the remuneration of production, public aids should focus entirely on multifunctionality, whose purpose is to remunerate the non-market aspects and to ensure that as many farmers as possible remain within the territory of the European Union as a whole.
I reformen fra juni 2003 lægges der især vægt på den afkoblede direkte støtteprocentdel af indkomsterne, og der indføres krav om modulering og konditionalitet.
The June 2003 reform significantly increases the share of decoupled direct aid in incomes and makes modulation and conditionality compulsory.
For første gang i den fælles landbrugspolitiks historie råder den over redskaber, som gør det muligt at planlægge direkte aktioner med sigte på multifunktionalitet, individuelle indkomster og afhjælpning af skævheder mellem landmændene og mellem generationerne.
For the first time in its history, the common agricultural policy now has instruments making it possible to directly influence multifunctionality, individual incomes and the remedying of disparities between farmers and between generations.
Dette avancerede potentiel bør imidlertid ikke overvurderes i lyset af de indførte ændringers ufuldstændige karakter.
However, this potential step forward should not be over-estimated in view of the incomplete nature of the changes introduced.
Indførelsen af afkobling indebærer som noget nyt betaling af et engangsbeløb pr. bedrift, som giver mulighed for særskilte økonomiske rettigheder til hektarer, der kan overføres mellem landmændene.
The introduction of decoupling will lead to the creation of a single payment per farm providing specific per hectare financial entitlements transferable between farmers.
Hvis man ikke er opmærksom herpå, kan et sådant rettighedssystem vise sig at være farligt.
Unless we are careful, such a system of entitlements may prove dangerous.
Det kan føre til jordspekulation til skade for nye generationer, som ønsker at etablere sig, samt for nogle bedrifter, især de svageste, som kan få svært ved at overleve.
It may give rise to cases of land speculation which will be prejudicial to new generations setting up and the survival of many farms, especially the most vulnerable.
Der er desuden risiko for, at koncentrationen af landbrug øges.
Moreover, the process of agricultural concentration is not likely to slow down.
Det synes således at være nødvendigt overalt i Europa at satse på en større omfordeling og en mere omfattende kontrol med Fællesskabets forvaltning af disse præmierettigheder via de nationale reserver for at lette de unges muligheder for at etablere sig som landmænd og omstruktureringen af de bedrifter, der har størst behov herfor.
It therefore seems necessary to provide, throughout Europe, for more extensive reallocation and greater control of Community management of these premium entitlements, via the national reserves, in order to facilitate access to farming for young people and restructure those farms where there is the greatest need.
Tildelingen af et engangsbeløb til bedrifter er i øvrigt stadigvæk fuldstændig uretfærdig og til tider uacceptabel.
The granting of a single payment to farms is also profoundly unfair and, in some cases, unjustified.
Ikke alle landmænds indkomster afholdes over budgettet, selv om de alle er tvunget til at opfylde kravene om multifunktionalitet.
Not all farmers are covered by the budget, whereas they are all expected to comply with the rules of multifunctionality.
Derfor er beregningen af støtten til dem, der modtager direkte støtte, meget kritisabel.
Moreover, the way in which the support for those who receive direct aid is calculated is open to criticism.
Denne beregning er fast forankret i utidssvarende historiske traditioner, nedarvet fra en fortid, som kun afspejler hver bedrifts i sagens natur meget uensartede produktionskapacitet.
It is based on historical references which have no justification nowadays, inherited from the days when only the production capacity of each farm, which by nature is very unequal, was considered.
Det er således overordentlig vigtigt at få korrigeret denne vildfarelse for bedre at kunne opfylde behovet for et multifunktionelt landbrug, der er baseret på en offentlig politik med et stadig mere begrænset budget, og som kan være til gavn for alle landmænd uanset deres situation.
This aberration should be corrected as a matter of urgency in order to better meet the needs of multifunctional agriculture, which is dependent on a public policy with an increasingly limited budget, and must benefit all farmers, irrespective of their situation.
Dette krav om større intern legitimitet er uden tvivl en nødvendig forudsætning for på længere sigt at kunne bevare den europæiske offentlige solidaritet over for landmændene og en forudsætning for international anerkendelse.
This call for greater internal legitimacy is undoubtedly a prerequisite for the long-term maintenance of public solidarity with Europe’s agriculture and international recognition for this model.
Modulering af støtten
Modulation of aid
Det underliggende princip for og den obligatoriske karakter af modulering stilles der ikke mere spørgsmålstegn ved.
There is very little contestation of this principle and its compulsory nature nowadays.
Man kan blot beklage, at moduleringens redistribueringseffekt er fuldstændig utilstrækkelig.
However, the total lack of redistributive effect of this measure is to be deplored.
Junireformens bestemmelser tillader i virkeligheden kun en omfordeling af 1,2 mia. euro (3 % under den første søjle i 2005).
The measures adopted as part of the June reform only provide for a reallocation of EUR 1.2 billion (3% of the first pillar in 2005).
Hvorledes kan man med disse betingelser foregive at ville fremme multifunktionaliteten i et landbrug, der med en reduktion af indkomstforskellen skal bidrage til et bedre sociale sammenhold?
How can this possibly be seen as serving the multifunctionality of agriculture, which should also be contributing to greater social cohesion by reducing income disparities?
Modulationssatserne bør forhøjes og dens mekanismer revideres for at få en mere retfærdig, mere dynamisk metode til distribuering af den direkte støtte, baseret på territorium og beskæftigelse, for snarest muligt at få afskaffet rent historiske traditioner.
Modulation rates should therefore be increased and the relevant mechanisms revised in order to establish a more balanced and dynamic method of distribution of direct aid, based on territory and employment, and move beyond the mere historical references as soon as possible.
Udviklingen i landdistrikterne
Rural development
En politik til udvikling af landdistrikterne kan ikke, som det er gjort i reformen, begrænses til en tilføjelse til det eksisterende katalog af tre nye foranstaltninger vedrørende kvalitet, normer og dyrs velfærd, især i lyset af de begrænsede supplerende finansielle midler, der fremkommer ved anvendelsen af modulering.
A rural development policy cannot be confined, as provided for in the reform, to adding to the existing catalogue three new measures relating to quality, standards and animal welfare, especially in view of the limited additional financial resources made available through the application of modulation.
Ikke alene er disse midler utilstrækkelige, men de bør kunne anvendes bedre til finansiering af multifunktionalitet hos de landmænd, der frivilligt forpligter sig til at opfylde normer ud over konditionalitetens krav.
Apart from the problem of their limited volume, these resources should be directed to a greater extent towards remunerating multifunctionality among farmers who voluntarily undertake to comply with standards going beyond those imposed by conditionality.
Denne form for støtte bør således fungere som et reelt incitament, en potentiel supplerende indkomst og ikke mere udelukkende som en kompensation for afholdte udgifter.
This form of support should therefore represent a genuine incentive and an additional source of potential income instead of merely offsetting costs.
De disponible midler bør kunne anvendes til en fornyet anvendelse af landbrugsjord ved at tilpasse arten af støtten til målregionerne og landmændenes individuelle eller kollektive aktiviteter.
It should be possible to use the available funds to contribute to the ‘re-territorialisation’ of agriculture by adapting the type of support to the region concerned and the individual or collective activity of farmers.
I modsætning til tidligere, bør de disponible bevillinger i højere grad udnyttes.
Contrary to what has been noted, the available funds should be more widely used.
Behovene eksisterer, men reglerne er ofte komplicerede og dårligt tilpasset til en større udnyttelsesgrad.
Although the needs are there, procedures are often complicated and ill-suited to more extensive use of resources.
En forenkling af bestemmelserne er et ufravigeligt krav og er endnu mere påtrængende i et udvidet Europa.
Simplification is essential and will be all the more necessary in an enlarged Europe.
Ud over en fuldstændig revision af politikken til udvikling af landdistrikterne vil det være nødvendigt at ændre reglerne om samfinansiering for at få reduceret landenes nationale bidrag.
Over and above a complete review of rural development policy, the co-financing rule should be revised in order to reduce the share of national contributions.
En sådan ændring ville gøre det muligt for de mindre velstillede regioner at udnytte de til rådighed stående ressourcer mere optimalt og at opretholde et multifunktionelt landbrug i hele Europa.
This should enable the less prosperous regions to make better use of resources made available and to maintain a multifunctional agriculture throughout the European territory.
At den direkte støtte gøres betinget af overholdelse af normerne er et nyt og positivt indslag i reformen, da dette kan bidrage til nytænkning inden for den fælles landbrugspolitik.
The decision to make the granting of direct aid subject to compliance with standards is a new positive feature of the reform, which can contribute to readjusting the common agricultural policy.
Men dette initiativ bør kunne omsættes i praksis på en enkel og effektiv måde.
However, it is important to ensure that implementation of this initiative is simple and effective.
Der bør tages højde for den forøgelse af egne omkostninger, som dette fører med sig, således at konditionaliteten ikke indvirker negativt på bibeholdelsen af de landbrugssystemer, som bedst bevarer multifunktionaliteten, og på de mindste bedrifter.
The increase in cost prices which it will cause must be taken into consideration to ensure that conditionality does not adversely affect those farming systems which are most geared to preserving multifunctionality and the smallest farms.
For at dette skal kunne fungere kræves der imidlertid en vis kontrol med varebevægelser over grænserne for at forhindre enhver form for illoyal konkurrence fra udlandet.
This viability nevertheless requires a degree of control of flows at borders with a view to rejecting any form of unfair competition from the outside world.
Indkomsten er og bliver den eneste pålidelige og disponible indikator, der gør det muligt at måle hovedparten af landbrugsbedrifternes levedygtighed inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik.
Income is still the only reliable and available indicator enabling us to measure the viability of most agricultural holdings within the common agricultural policy.
Den gør det muligt for landmændene at varetage deres opgaver og leve af deres arbejde.
It enables farmers to carry out their work and to make a living.
Uden tilstrækkelige indkomster vil landmændene forsvinde og dermed give plads for koncentrationer, affolkning af landdistrikterne, herunder især de mest afsides beliggende og dårligst stillede områder.
Without an adequate income, individual farmers will disappear, leaving the way open for concentration, depopulation of rural areas and even the abandonment of the most remote and disadvantaged regions.
Det er derfor af afgørende betydning til stadighed at være opmærksom på indkomstudviklingen.
It is therefore essential to keep a close watch on trends in such incomes.
Det ville være en god ide, hvis Unionen mere regelmæssige gjorde spørgsmålet om indkomster mere gennemsigtigt, hvilket kunne ske ved anvendelse af bedre statistiske redskaber, lettere adgang til statistiske data eller offentliggørelse af analyser, som, hver gang det måtte være nødvendigt, kunne indgå i den offentlige debat om landbruget i Europa.
The European Union would be well advised to promote transparency on the issue of incomes by improving its statistical tools, facilitating access to data and publishing studies which can be used whenever necessary in the public debate on agriculture in Europe.
Resultaterne af nærværende undersøgelse er et bevis på alle de problemer, som den europæiske landbrugspolitik har i sin stræben efter at være konsekvent og retfærdig med sit dobbeltsidige ønske, som går ud på at forene målet om henholdsvis "konkurrenceevne" og "multifunktionalitet".
Results of the present study show how difficult it is to ensure that European agricultural policy is coherent and balanced in seeking to achieve its dual role of competitiveness and multifunctionality.
Denne udfordring bør mere end nogensinde tages op.
However, this challenge must be met in the present situation.
Det gælder borgernes tillid til det europæiske bygningsværk.
It is vital to people’s trust in the process of EU integration.
Den europæiske landbrugsmodel, hvis definition er retfærdig og legitim, bør hænge sammen.
The European agricultural model, which is fair and legitimate in its definition, must become a tangible reality.
Den fælles landbrugspolitik, som der opnåedes enighed om i juni 2003, åbner interessante muligheder, som går i den rigtige retning.
The common agricultural policy adopted in June 2003 opens up interesting perspectives, seemingly in the right direction.
Vi nærer imidlertid ingen illusioner om, at de er tilstrækkelige til at klare de fremtidige udfordringer.
However, we should have no illusions that these measures will be sufficient to deal with the expected changes.
De beslutninger, der er vedtaget, bør snarest bringes ud i livet, især når det gælder pris- og markedspolitikken og den offentlige støttepolitik, herunder de beslutninger, som vedrører udviklingen af landdistrikterne.
The decisions taken must be supplemented without delay, especially the aspects relating to prices and markets policy and public aid policy, which are complemented by the rural development dimension.
I en usikker, udisciplineret international sammenhæng har vi med udvidelsen af EU med 450 mio. borgere ikke lang tid tilbage at handle i.
In the present international context of uncertainty and turmoil, and in view of the forthcoming enlargement of Europe, which will bring its population up to 450 million, we have very little time to act.
29. januar 2004 ENDELIG A5-0024/2004 *
29 January 2004 FINAL A5-0024/2004 *
om forslag til Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af den nordlige kulmulebestand
on the proposal for a Council regulation establishing measures for the recovery of the Northern hake stock
PR_CNS_am PE 327.857
PR_CNS_am PE 327.857
Med skrivelse af 9. juli 2003 anmodede Rådet i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 37 Parlamentet om en udtalelse om forslag til Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af den nordlige kulmulebestand ( KOM(2003) 374 – 2003/0137(CNS)).
By letter of 9 July 2003 the Council consulted Parliament pursuant to Article 37 of the EC Treaty on the proposal for a Council regulation establishing measures for the recovery of the Northern hake stock ( COM(2003) 374 – 2003/0137(CNS)).
På mødet den 1. september 2003 meddelte Parlamentets formand, at dette forslag var henvist til Fiskeriudvalget som korresponderende udvalg ( C5-0314/2003 )
At the sitting of 1 September 2003 the President of Parliament announced that he had referred the proposal to the Committee on Fisheries as the committee responsible ( C5-0314/2003 ).
På mødet den 9. juli 2003 havde Fiskeriudvalget valgt Dominique F.C. Souchet til ordfører.
The Committee on Fisheries had appointed Dominique F.C. Souchet rapporteur at its meeting of 9 July 2003.
På møder den 9. september, 2. oktober, 25. november og 4. december 2003 samt 4. januar 2004 behandlede udvalget Kommissionens forslag og udkastet til betænkning.
The committee considered the Commission proposal and the draft report at its meetings of 9 September, 2 October, 25 November and 4 December 2003 and 4 January 2004.
På sidstnævnte møde vedtog det forslaget til lovgivningsmæssig beslutning (for: 13; imod: 3; hverken/eller: 0).
At the last meeting it adopted the draft legislative resolution by 13 votes to 3, with no abstentions.
Til stede under afstemningen var: Struan Stevenson (formand), Rosa Miguélez Ramos (næstformand), Dominique F.C. Souchet (ordfører), Elspeth Attwooll, Niels Busk, Salvador Jové Peres, Heinz Kindermann, Carlos Lage, Giorgio Lisi, Ioannis Marinos, John Joseph McCartin (for Brigitte Langenhagen), Patricia McKenna, Manuel Pérez Álvarez, Joaquim Piscarreta, Catherine Stihler, Margie Sudre (for Hugues Martin) og Daniel Varela Suanzes-Carpegna.
The following were present for the vote: Struan Stevenson, chairman, Rosa Miguélez Ramos, vice-chairman, Dominique F.C. Souchet, rapporteur, Elspeth Attwooll, Niels Busk, Salvador Jové Peres, Heinz Kindermann, Carlos Lage, Giorgio Lisi, Ioannis Marinos, John Joseph McCartin (for Brigitte Langenhagen), Patricia McKenna, Manuel Pérez Álvarez, Joaquim Piscarreta, Catherine Stihler, Margie Sudre (for Hugues Martin) and Daniel Varela Suanzes-Carpegna.
Betænkningen indgivet den 29. januar 2004.
The report was tabled on 29 January 2004.
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING om forslag til Rådets forordning om foranstaltninger til genopretning af den nordlige kulmulebestand
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION on the proposal for a Council regulation establishing measures for the recovery of the Northern hake stock
- der henviser til Kommissionens forslag til Rådet ( KOM(2003) 374 ) Endnu ikke offentliggjort i EUT ,
- having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2003) 374 OJ C ## , ##, p. ## / Not yet published in OJ. ,
- der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet ( C5-0314/2003 ),
- having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C5-0314/2003 ),
- der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget ( A5-0024/2004 ),
- having regard to the report of the Committee on Fisheries (A5–0024/2004),