natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det er bl.a. eksemplet med Storbritannien, som med vedtagelsen af "Antiterrorism, Crime and Security Act" fra 2001 tillader tilbageholdelse uden bevis eller dom, vidnesbyrd om.
This is illustrated in the case of the UK by the adoption of the Anti-terrorism, Crime and Security Act 2001, which authorises detention without evidence or trial.
A. Den juridiske udvikling a) Internationale konventioner
A. Legal developments (a) International conventions
- De Forenede Nationer
- United Nations:
Den internationale konvention til bekæmpelse af terrorbombninger Ratifikationer FR http://untreaty.un.org/French/Terrorism/Conv11.pdf
International Convention for the Suppression of Terrorist Bombings http://untreaty.un.org/English/Terrorism/Conv11.pdf
EN http://untreaty.un.org/English/Terrorism/Conv11.pdf , som blev undertegnet den 15. december 1997 af samtlige medlemsstater og trådte i kraft den 23. maj 2001.
Signed on 15 December 1997 by all the Member States; entered into force on 23 May 2001.
Den internationale konvention til bekæmpelse af finansiering af terrorisme Ratifikationer FR http://untreaty.un.org/French/Terrorism/Conv12.pdf
International Convention for the Suppression of the Financing of Terrorism http://untreaty.un.org/English/Terrorism/Conv12.pdf
EN http://untreaty.un.org/English/Terrorism/Conv12.pdf , som blev undertegnet den 9. december 1999, men endnu ikke er trådt i kraft.
Signed on 9 December 1999; has not yet entered into force.
I 2002 blev den ratificeret af Frankrig, Østrig, Danmark, Spanien, Grækenland, Italien, Portugal og Sverige.
In 2002, the Convention was ratified by France, Austria, Denmark, Spain, Greece, Italy, Portugal and Sweden.
I begyndelsen af 2003 ratificerede Finland denne konvention.
Ratified by Finland at the beginning of 2003.
I september 2002 forelagde De Forenede Nationer 31 henstillinger til bekæmpelse af terrorisme .
In September 2002, 31 recommendations on combating terrorism were submitted by the United Nations .
Den første - ordnet efter prioritet - understreger betydningen af, at medlemsstaterne understreger, ratificerer og effektivt anvender de 12 antiterror-konventioner, som FN har vedtaget, særlig konventionen, som tager sigte på at tørlægge finansieringen af terrorismen FR http://www.un.org/french/terrorism/index.html EN http://www.un.org/terrorism/ .
The first of these in order of priority stresses the importance of 'signing, ratifying and effectively implementing' the twelve United Nations counter-terrorism conventions, particularly that aimed at suppressing the financing of terrorism http://www.un.org/terrorism/ .
FN's indsats mod terrorismen FR http://www.un.org/french/terrorism/index.html EN http://www.un.org/terrorism/ :
UN action against terrorism http://www.un.org/terrorism/ :
Protokol nr. 13 til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder vedrørende afskaffelse af dødsstraf under alle forhold Ratifikationer FR http://conventions.coe.int/Treaty/FR/searchsig.asp?NT=187
Protocol No 13 to the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, concerning the abolition of the death penalty in all circumstances Ratifications: http://conventions.coe.int/Treaty/EN/searchsig.asp?NT=187
Kort præsentation af udkastet til retningslinjer for menneskerettigheder og bekæmpelse af terrorisme, som er ved at blive udarbejdet af CDDH Styringskomitéen for Menneskerettigheder, dok.
'Brief presentation of the draft guidelines on human rights and the fight against terrorism currently being drawn up by the CDDH' Steering Committee for Human Rights (CDDH), Doc.
CM/Inf(2002)16, 4. april 2002. .
CM/Inf(2002)16, 4 April 2002.
Indstillinger og resolutioner fra Den Parlamentariske Forsamling og Ministerkomitéen
Recommendations and resolutions of the Parliamentary Assembly and Committee of Ministers
- Indstilling 1550 (2002) om bekæmpelse af terrorisme og respekt for menneskerettighederne
- Recommendation 1550 (2002) on combating terrorism and respect for human rights
- Retningslinjer for menneskerettigheder og bekæmpelse af terrorisme, som Ministerkomitéen vedtog på sit 804. møde (den 11. juli 2002)
- Guidelines on human rights and the fight against terrorism, adopted by the Committee of Ministers at its 804 th meeting (11 July 2002)
- Rapport fra Kommissionen om Retlige Spørgsmål og Menneskerettigheder: Bekæmpelse af terrorisme og overholdelse af menneskerettigheder (dokument 9331, 22. januar 2002).
- Report of the Committee on Legal Affairs and Human Rights, 'The fight against terrorism and respect for human rights' (Document 9331, 22 January 2002).
Besøg af en delegation fra Den Europæiske Komité til Bekæmpelse af Tortur og Nedværdigende Behandling i Det Forenede Kongerige den 18.-22. februar 2002 for at undersøge behandlingen af personer, der er mistænkt for international terrorisme og er tilbageholdt i kraft af loven fra 2001 om bekæmpelse af terrorisme.
Visit by a CPT delegation to the United Kingdom from 18 to 22 February 2002 to examine treatment of persons suspected of international terrorism and detained pursuant to the provisions of the Anti-Terrorism, Crime and Security Act 2001.
b) Europæisk lovgivning i 2002
(b) 2002 European legislation
- Den Europæiske Union
European Union
Konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Sevilla den 21.-22. juni 2002.
Conclusions of the Seville European Council meeting from 21 to 22 June 2002.
Forslag til Rådets rammeafgørelser
Proposals for Council framework decisions
Medlemsstaterne skal bringe deres lovgivning i overensstemmelse med rammeafgørelsen om den europæiske arrestordre inden udgangen af 2002.
Member States must bring their laws into line with the framework decision on the European arrest warrant by the end of 2002.
Denne rammeafgørelse vedrører en liste på 32 lovovertrædelser uden kontrol af dobbelt strafbarhed over en grænse på tre års fængsel.
This framework decision concerns a list of 32 offences, without verification of double criminality above a threshold of three years' imprisonment.
For de øvrige lovovertrædelser kan den dobbelte strafbarhed kontrolleres.
In the case of other offences, double criminality may be verified.
Arrestordren vil også finde anvendelse på statsborgerne i det land, den er henvendt til.
The warrant will also apply to nationals of the country to which it is addressed.
Ikrafttrædelsesdatoen er begyndelsen af 2004.
It will enter into force at the beginning of 2004.
Hver medlemsstat vil frit kunne oplyse, om den vil anvende arrestordren på lovovertrædelser begået inden denne dato.
Each Member State will be free to state whether it will apply the arrest warrant to offences committed before that date.
De fleste af medlemsstaterne har oplyst, at de ikke agter at indføre en tidsmæssig grænse.
Most Member States have stated their intention not to apply a time limit.
- Bekæmpelse af terrorisme ( KOM(2001) 521 , 19. september 2001) og den europæiske arrestordre og overgivelsesprocedurerne mellem medlemsstater ( KOM(2001) 522 , 19. september 2001).
- Combating terrorism ( COM(2001)521 , 19.9.2001) and the European arrest warrant and the surrender procedures between the Member States ( COM(2001)522 , 19 September 2001).
Disse to rammeafgørelser blev formelt vedtaget på samlingen i Rådet (RIA) den 13. juni 2002.
These two framework decisions were formally adopted at the JHA Council meeting of 13 June 2002.
Allerede fra slutningen af 2001 var der principiel politisk enighed om alle disse tekster.
The basic political agreement had already been reached on these texts at the end of 2001.
I forhold til den nuværende situation, hvor størstedelen af medlemsstaterne ikke har haft specifikke regler med hensyn til terrorisme, og i forhold til den traditionelle ordning for udlevering udgør disse tekster et betydeligt fremskridt, som i alt væsentligt imødekommer de mål og bekymringer, Europa-Parlamentet har tilkendegivet.
In relation to the existing situation, in which most Member States had no specific rules on terrorism, and to the traditional extradition system, these texts represent significant steps forward, in line, for the most part, with the aims and concerns expressed by the European Parliament.
Endvidere besluttede seks medlemsstater i februar 2002 på det uformelle rådsmøde i Saint-Jacques de Compostelle at foregribe ikrafttrædelsen af den europæiske arrestordre i løbet af det første halvår af 2003.
Moreover, in February 2002, six Member States decided at the informal Council meeting in Santiago de Compostela to anticipate the entry into force of the European arrest warrant during the first half of 2003.
Parlamentet vedtog formelt disse to forslag på mødet den 6. februar 2002:
Parliament formally approved the two proposals at its sitting of 6 February 2002.
Betænkninger vedtaget af Europa-Parlamentet i 2002 :
Reports adopted by the EP in 2002 :
- "Område med frihed, sikkerhed og retfærdighed: Erstatning til ofre for forbrydelser (Grønbog)" Roberta ANGELILLI, A5-0309/2002 . .
- Area of freedom, security and justice: compensation to crime victims Roberta Angelilli, A5-0309/2002 .
- "Bekæmpelse af terrorisme: Evaluering af nationale retsregler/politisamarbejde (spanske initiativer)" Gerardo GALEOTE QUECEDO, A5-0305/2002 . .
- Combating terrorism: evaluating legal systems and police cooperation provisions (Spanish initiatives) Gerardo Galeote Quecedo, A5-03035/2002 . .
B. Vurdering 1.
B. Assessment 1.
Betegnelsen terrorisme er upræcis
The definition of terrorism is imprecise
I henhold til legalitetsprincippet inden for strafferetten skal den "terroristiske" overtrædelse defineres tilstrækkelig præcist.
The principle of legality in criminal proceedings requires the offence of ‘terrorism’ to be defined with sufficient precision.
Væsentlige elementer som handlingens grove karakter og formål er ikke nok til med tilstrækkelig præcision at afgrænse terrorhandlingen som defineret i rammeafgørelsen i forhold til andre overtrædelser af almindelige retsregler.
Constituent components, such as the degree of seriousness and the purpose of the action, are not such as to characterise with sufficient precision a terrorist offence as defined by the framework decision, by comparison with other common law offences.
De definitioner, som indtil nu har været anvendt i national ret (omsætning af rammeafgørelsen), har ikke bidraget til at sikre en mere præcis definition af terrorhandling.
The definitions accepted hitherto into national law (transposition of the framework decision) have not helped to make the definition of a terrorist act more precise.
I visse tilfælde er der endog tendens til, at organiseret kriminalitet og terrorisme smelter sammen.
In some cases, there is even a tendency to conflate organised crime and terrorism.
Denne samme tendens har kunnet konstateres i Irland, hvor grænsen mellem "forstyrrelse af den offentlige orden" og terrorforbrydelser i vidt omfang er blevet udvisket som følge af vedtagelsen af "Criminal Justice (Terrorist Offences) Bill 2002", idet enhver forbrydelse begået i den hensigt "utilbørligt at tvinge regeringen til at gøre eller afholde sig fra at gøre et eller andet" nu sidestilles med en terrorhandling.
The same tendency has been noted in Ireland where the passing of the Criminal Justice (Terrorist Offences) Bill 2002 has caused the line between 'public order offences' and terrorist offences to become blurred as any offence which is committed with the intent of 'unduly compelling the government to perform or abstain from an act' is now deemed a terrorist activity.
Dette kommer ifølge FIDH ind under en kriminalisering af de sociale bevægelser, idet sådanne forbrydelser ofte begås under tilladte demonstrationer Respekten for de grundlæggende rettigheder: situationen i EU i 2002.
In the FIDH's view, this is tantamount to criminalising social movements since such offences are frequently committed during authorised demonstrations 'Le respect des droits fondamentaux : situation dans l'UE en 2002'.
Gensidig anerkendelse af domstolsafgørelser i straffesager medlemsstaterne imellem giver ikke tilstrækkelige garantier
Mutual recognition of criminal law decisions between Member States does not provide sufficient guarantees
Rammeafgørelsen om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne overholder princippet om gensidig anerkendelse af afgørelser i straffesager og bygger på idéen om gensidig tillid mellem medlemsstaterne.
The framework decision on the European arrest warrant and surrender procedures between the Member States is based on the principle of mutual recognition of criminal law decisions and depends on the concept of mutual trust between Member States.
Dog er de fastsatte garantier utilstrækkelige.
But the guarantees provided are insufficient.
Der er faktisk kun anført to sikkerhedsmekanismer, nemlig:
Only two safeguard clauses have in fact been included, viz.:
- afvisning af at overgive en person, hvis der er grunde til at formode, at arrestordren er udstedt med det formål at retsforfølge en person på grund af den pågældendes køn, race, religion, etniske baggrund, nationalitet, sprog, politiske overbevisning eller seksuelle orientering;
- surrender can be refused if there are reasons to believe that the warrant has been issued for the purpose of pursuing a person by reason of gender, race, religion, ethnic origin, nationality, language, political opinions or sexual orientation;
- midlertidig ophævelse af proceduren (art. 7) i tilfælde af, at en medlemsstat, i det konkrete tilfælde den ansøgende stat, alvorligt krænker EU's grundlæggende værdier.
- the procedure can be suspended (Article 7) in the event of serious violation by a Member State - viz. the issuing Member State - of EU fundamental values.
Disse garantier ligger under det, der kunne have været ønskeligt.
Those guarantees fall short of what would have been desirable.
Såfremt der i den udstedende stat ikke er garantier for, at de grundlæggende rettigheder respekteres, kunne det være en grund til ikke at opfylde overgivelsesforpligtelserne.
The absence of guarantees of respect for fundamental rights within the State issuing the arrest warrant could constitute a reason for non-execution of surrender obligations.
Endvidere er henvisningen i præamblen til artikel 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union af begrænset rækkevidde.
In addition, the reference in the preamble to Articles 6 and 7 of the TEU has limited scope.
Fuldbyrdelsen af en europæisk arrestordre sker nemlig på et individuelt grundlag, hvorimod konstateringen i artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union vedrører generelle forhold.
Execution of the European arrest warrant occurs in practice on an individual basis, whereas the circumstances referred to in Article 7 of the TEU are of a general nature.
Risici ved samarbejdet med USA
The risks of cooperation with the United States
Kravene om terrorbekæmpelse fører til øget internationalt samarbejde.
The urgency of efforts to combat terrorism compel more intensive international cooperation.
Men dette samarbejde mellem stater, hvis standarder er anderledes og ikke så høje som EU's, kan bringe beskyttelsen af de grundlæggende rettigheder i fare (ud over dødsstraf, risiko for tortur, ingen ret til en retfærdig retssag, manglende respekt for asylretten).
But such cooperation between States that apply different and less exacting standards than those of the EU can jeopardise the protection of fundamental rights (including, apart from the death penalty, the risk of torture, denial of a fair trial, or failure to respect the right of asylum).
Det retslige samarbejde med USA og kravet om videregivelse af personoplysninger er to illustrationer heraf.
Judicial cooperation with the United States, and the requirement that data of a personal nature be forwarded, are two aspects that illustrate the problem).
Europa-Parlamentet har understreget de vanskeligheder, der ligger i at indgå en aftale om retsligt samarbejde med USA.
Attention has been drawn to the difficulties raised by the conclusion of a judicial cooperation agreement with the United States by the European Parliament.
EU's forhandlingsmandat angiver grænserne for aftalen, især vedrørende undladelse af at idømme dødsstraf.
The EU’s negotiating mandate sets the boundaries to the exercise, in particular as regards the non-execution of capital punishment.
Det forhold, at der består bilaterale strafferetlige samarbejdsrelationer mellem USA og visse medlemsstater, betyder, at USA vil kunne få efterkommet sit krav via disse forbindelser.
Moreover, the fact that there still exist bilateral law-enforcement cooperation contacts between the United States and some Member States means that the United States could satisfy its requirements by way of such contacts.
De grænser, som bl.a. Europa-Parlamentet har fastsat, vil således kunne omgås til skade for de individuelle rettigheder.
The option of by-passing limits fixed by the European Parliament in particular could thus be invoked to the detriment of individual rights.
Den største hindring er naturligvis, at USA opretholder dødsstraffen.
The main obstacle is, of course, United States insistence on maintaining the death penalty.
I den forbindelse er situationen for de europæiske fanger, der blev taget til fange i Afghanistan og i øjeblikket bliver tilbageholdt på Guantánamo-basen, et problem for seks medlemsstater og ca. femten talebankrigere af europæisk oprindelse.
In that connection the situation of European prisoners captured in Afghanistan and now detained in the Guantanamo base poses problems for six Member States concerning the fate of some fifteen pro-Taliban fighters of European origin.
Europa-Parlamentet vedtog for sit vedkommende i februar 2002 en beslutning om fangerne i Guantánamo, hvori det opfordrer til, at der i FN-regi oprettes en domstol med kompetence for Afghanistan-problemet PE 313.865 af 7.2.2002. .
The European Parliament, for its part, adopted a resolution in February 2002 on the detainees in Guantanamo Bay, calling on the UN to establish a tribunal to deal with Afghanistan PE 313.865, 7.2.2002 .
Udvidelse af beføjelser til undersøgelse, overvågning og retsforfølgning
Extension of powers of investigation, surveillance and prosecution
Men de forskellige initiativer, EU og medlemsstaterne har taget, indebærer alle i forskellig grad, at der indføres restriktioner i de grundlæggende rettigheder, især i retten til respekt for privatlivets fred, retten til forsvar i en straffesag og retten til frihed og sikkerhed.
The different initiatives taken by the EU and its Member States thus all imply, to varying degrees, imposing restrictions on fundamental rights, in particular the right to respect for private life, rights of defence in criminal law proceedings, and the right to freedom and safety.
Der kan nævnes:
In particular:
a) Udarbejdelse af profiler af formodede ophavsmænd til terrorhandlinger
a) Profiling of presumed perpetrators of terrorist acts
Rådets henstilling om udarbejdelse af "terroristprofiler" baner vejen for alvorlige trusler mod de borgerlige frihedsrettigheder.
The Council recommendation on drawing up ‘terrorist profiles’ opens the way to serious threats to public freedoms.
Når der inkluderes visse identifikationselementer, kræver det sandsynligvis langt skrappere forsigtighedsforanstaltninger, eftersom forbindelsen med immigrationspolitikken er eksplicit.
The inclusion of certain identification features probably requires much more stringent precautions, not least because the connection with immigration policy is explicit.
Betingelserne for udarbejdelsen forekommer utilstrækkelige, når det gælder spørgsmålet om, hvorvidt oplysningerne er sande og pålidelige, og den fuldstændige mangel på kontrol kan ikke retfærdiggøres.
The implementing arrangements do not appear sufficient in terms of the truth and reliability of information, and the complete absence of monitoring cannot be justified.
b) EU's videregivelse af personoplysninger til USA
b) Transmission of data of a personal character from the EU to the United States
Vedrørende oplysninger fra flyselskaber
Aviation data
De personoplysninger, USA forlanger at få, går ud over, hvad der er strengt nødvendigt for at identificere en person; direktiv 95/46/EF kræver også visse garantier fra modtagerstaten, som USA's lovgivning i øjeblikket ikke lever op til.
Personal data, transmission of which is required by the United States, exceeds what is strictly necessary to identify the person concerned; the more so in that Directive 95/46/EC requires certain guarantees on the part of the receiving state, but which United States law does not provide for at present.
Vedrørende oplysninger fra Europol
Data held by Europol
I artikel 18 i Europol-konventionen er det fastsat, på hvilke betingelser der kan videregives personoplysninger til tredjelande.
Article 18 of the Europol Convention lays down the conditions under which data of a personal nature can be forwarded to third States.
Man må imidlertid tvivle på kvaliteten af de garantier, USA kan stille, da landet ikke har ratificeret Europarådets konvention nr. 108.
There is, however, good reason to doubt the quality of the guarantees that can be provided by the United States, which has not ratified Council of Europe Convention No 108.
Derfor er der rejst kritik i en række medlemsstater (Domstolen har ingen beføjelser på området, og Europa-Parlamentet bliver ikke konsulteret om aftaler af den type, der ikke skal ratificeres på nationalt plan).
That is why criticisms have been made by a number of Member States (the Court of Justice has no power in this connection, and the EP is not consulted on this type of agreement, which is not subject to ratification at national level).
c) Forstærket overvågning af kommunikation
c) Stepping up communications surveillance
Der er grund til bekymring over det øgede antal krænkelser af respekten for privatlivets fred, som f.eks. tilbageholdelse af oplysninger vedrørende telekommunikation.
There is cause for concern at the increasing violations of respect for private life, including the retention of telecommunications data.
I henhold til direktiv 2002/58/EF om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor kan medlemsstaterne vedtage retsforskrifter med henblik på lagring af data i en begrænset periode af en af de i direktivet anførte grunde (national sikkerhed, forsvar og offentlig sikkerhed, retsforfølgning i straffesager).
Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector stipulates that Member States may adopt legislative measures authorising the holding of data, but for a limited period and only on grounds expressly laid down (e.g. national security, defence and public security, prosecution of criminal offences, etc).
d) Udvidelse af de retshåndhævende myndigheders beføjelser
d) Extension of law-enforcement powers and services
Benyttelse af efterretningstjenesternes metoder under den strafferetlige efterforskning
Use of intelligence-service methods for criminal investigations
Politiet har med henblik på at bekæmpe terrorismen fået lov til at anvende de samme metoder som de væbnede styrkers efterretningstjenester, såsom infiltration med agenter eller kommunikationsaflytning.
The police are authorised, in their efforts to combat terrorism, to borrow from armed-forces intelligence services such techniques as infiltration by agents or interception of communications.
Det er bl.a. tilfældet i Tyskland, Østrig og Belgien.
That is true, in particular, of Germany, Austria and Belgium.
I Belgien er den slags metoder, der frembyder særdeles store risici for krænkelse af privatlivets fred eller af kontradiktionsprincippet, lovlige i henhold til loven fra januar 2003.
In Belgium, the January 2003 law legalises such methods, which represent especially high risks of violation of private life or the rights of the defence.
Dette er overordentligt alarmerende, eftersom disse metoder anvendes proaktivt, dvs. før der er konstateret en materiel lovovertrædelse.
The situation is all the more alarming in that the use of such methods is proactive, i.e. they are deployed before any evidence of a material offence has been identified.
Særlige procedurer ved retsforfølgning for terrorhandlinger
Special procedures for prosecuting terrorist offences