natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På mødet den 11. september 2003 valgte Budgetudvalget Wilfried Kuckelkorn til rådgivende ordfører.
The Committee on Budgets appointed Wilfried Kuckelkorn draftsman at its meeting of 11 September 2003.
På mødet den 20. januar 2004 behandlede udvalget udkastet til udtalelse.
It considered the draft opinion at its meeting of 20 January 2003.
Til stede under afstemningen var: Terence Wynn (formand), Reimer Böge (næstformand), Wilfried Kuckelkorn (rådgivende ordfører), Ioannis Averoff, Joan Colom i Naval, Den Dover, Catherine Guy-Quint, Jutta D. Haug, Jan Mulder, Esko Olavi Seppänen (for Francis Wurtz) Kyösti Tapio Virrankoski og Ralf Walter.
The following were present for the vote: Terence Wynn (chairman), Reimer Böge (vice chairman), Wilfried Kuckelkorn (rapporteur), Ioannis Averoff, Joan Colom i Naval, Den Dover, Catherine Guy-Quint, Jutta D. Haug, Jan Mulder, Esko Olavi Seppänen (for Francis Wurtz), Kyösti Tapio Virrankoski and Ralf Walter.
Kommissionens forslag EUT C xx af DT(d.m.yyyy)@DATEMSG@xx, s. xx.
Text proposed by the Commission OJ C ....., ....., p. ......
Artikel 1, stk. 3 a (nyt) (direktiv EF/1406/2002)
Article 1, paragraph 3 a (new) (Regulation (EC) 1406/2002)
Værtsmedlemsstaten bør yde et finansielt bidrag til oprettelsen af agenturet i overensstemmelse med fælleserklæringen som vedtaget under forhandlingerne om finansforordningen.
The host Member State should provide a financial contribution to the setting up of the Agency in accordance with the joint statement as agreed during the negotiations on the Financial Regulation.
På Det Europæiske Råds møde den 12. december 2003 i Bruxelles vedtoges det, at agenturet skulle have hjemsted i Lissabon.
The Brussels European Council of 12 December 2003, has decided that the seat of the centre would be in Lisbon.
Parlamentet har altid anmodet om, at der træffes afgørelse om nye agenturers hjemsted sideløbende med vedtagelsen af den relevante forordning.
The Parliament has always asked for a decision on the seat of new agencies to be taken in parallel to the adoption of the following regulation.
I det foreliggende tilfælde er dette muligt.
In this case, it is feasible.
Endvidere enedes EP og Rådet i forbindelse med den nye finansforordning om, at medlemsstaterne skulle fremme oprettelsen af nye agenturer på deres område.
Moreover, both EP and Council agreed in the context of the new Financial regulation that the Member States should facilitate the installation of new agencies on their territories.
Agenturets personale består af tjenestemænd, som midlertidigt udpeges eller stilles til rådighed af Kommissionen eller medlemsstaterne, og af øvrige ansatte, som agenturet efter behov ansætter til udførelse af sine opgaver.
The Agency's staff shall consist of officials assigned or seconded by the Commission or Member States on a temporary basis and of other servants recruited by the Agency as necessary to carry out its tasks.
Der skal ske en udligning med hensyn til menneskelige ressourcer mellem Kommissionen og Agenturet for at undgå meromkostninger.
There should be compensation of human resources between the Commission and the Agency in order to avoid additional costs.
26. januar 2004 ENDELIG A5-0022/2004
26 January 2004 FINAL A5-0022/2004
om indkomstudviklingen inden for landbruget i Den Europæiske Union
on trends in agricultural incomes in the European Union
329.810 INDHOLD
329.810 CONTENTS
På mødet den 16. januar 2003 meddelte Parlamentets formand, at Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter havde fået tilladelse til at udarbejde en initiativbetænkning, jf. forretningsordenens artikel 163, om indkomstudviklingen inden for landbruget i Den Europæiske Union.
At the sitting of 16 January 2003 the President of Parliament announced that the Committee on Agriculture and Rural Development had been authorised to draw up an own-initiative report under Rule 163 on trends in agricultural incomes in the European Union.
På mødet den 27. november 2002 havde Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter valgt Georges Garot til ordfører.
The committee had appointed Georges Garot rapporteur at its meeting of 27 November 2002.
På møder den 12. juni, 30. september, 4. november, 2. december 2003 og 22. januar 2004 behandlede udvalget udkastet til betænkning.
It considered the draft report at its meetings of 12 June, 30 September, 4 November, 2 December 2003 and 22 January 2004.
På sidstnævnte møde vedtog det forslaget til beslutning (for: 24; hverken/eller: 2).
At the latter/last meeting it adopted the draft resolution by 24 votes to none with 2 abstentions.
Til stede under afstemningen var: Joseph Daul (formand), Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf , Albert Jan Maat (næstformænd), Georges Garot (ordfører), Gordon J. Adam, María del Pilar Ayuso González (for Agnes Schierhuber), Alexandros Baltas (for Jean-Claude Fruteau), Reimer Böge (for Michl Ebner), António Campos, Francesco Fiori, Lutz Goepel, Willi Görlach, João Gouveia, María Esther Herranz García (for Encarnación Redondo Jiménez), María Izquierdo Rojo, Elisabeth Jeggle, Salvador Jové Peres, Hedwig Keppelhoff-Wiechert, Heinz Kindermann, Christa Klaß, Christos Folias, Vincenzo Lavarra, Xaver Mayer, Jan Mulder (for Giovanni Procacci), James Nicholson (for Robert William Sturdy), Neil Parish, Mikko Pesälä, Christa Prets (for María Rodríguez Ramos), Dominique F.C. Souchet og Eurig Wyn (for Danielle Auroi).
The following were present for the vote: Joseph Daul (chairman), Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Albert Jan Maat (vice-chairman), Georges Garot (rapporteur), Gordon J. Adam, María del Pilar Ayuso González (for Agnes Schierhuber), Alexandros Baltas (for Jean-Claude Fruteau), Reimer Böge (for Michl Ebner), António Campos, Francesco Fiori, Lutz Goepel, Willi Görlach, João Gouveia, María Esther Herranz García (for Encarnación Redondo Jiménez), María Izquierdo Rojo, Elisabeth Jeggle, Salvador Jové Peres, Hedwig Keppelhoff-Wiechert, Heinz Kindermann, Christa Klaß, Christos Folias, Christos Folias, Vincenzo Lavarra, Xaver Mayer, Jan Mulder (for Giovanni Procacci), James Nicholson (for Robert William Sturdy), Neil Parish, Mikko Pesälä, Christa Prets (for María Rodríguez Ramos), Dominique F.C. Souchet and Eurig Wyn (for Danielle Auroi).
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS BESLUTNING om indkomstudviklingen inden for landbruget i Den Europæiske Union (2002/2258(INI))
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT RESOLUTION on trends in agricultural incomes in the European Union 2002/2258(INI))
– der henviser til sine beslutninger af 30. maj 2002 om udviklingen af landdistrikterne inden for rammerne af den fælles markedsordning P5_TA(2002)0274 og P5_TA(2002)0275. , af 7. november 2002 om midtvejsrevision af den fælles landbrugspolitik P5_TA(2002)0532. samt af 5. juni 2003 om multifunktionelt landbrug og reformen af den fælles landbrugspolitik P5_TA(2003)0263. ,
– having regard to its resolutions of 30 May 2002 on Agenda 2000 - Reform of the COM and rural development P5_TA(2002)0274 and P5_TA(2002)0275 , of 7 November 2002 on the mid-term review of the common agricultural policy P5_TA(2002)0532 and of 5 June 2003 on multifunctional agriculture and the reform of the CAP P5_TA(2003)0263 ,
– der henviser til sine beslutninger af 5. juni 2003 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitik ordninger for direkte støtte og om fastlæggelse af støtteordninger for producenter af visse afgrøder P5_TA(2003)0256. , om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) P5_TA(2003)0257. , om forslag til Rådets forordning om den fælles markedsordning for korn P5_TA(2003)0258. , om forslag til Rådets forordning om den fælles markedsordning for tørret foder for produktionsårene 2004/05 til 2007/08 P5_TA(2003)0259. , om forslag til Rådets forordning om den fælles markedsordning for ris P5_TA(2003)0260. , om forslag til Rådets forordning om en afgift på mælk og mejeriprodukter P5_TA(2003)0261. samt forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1255/1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter P5_TA(2003)0262. ,
– having regard to its positions of 5 June 2003 on common rules for direct support schemes under the common agriculture policy and support schemes for producers of certain crops P5_TA(2003)0256 , on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) P5_TA(2003)0257 , on the proposal for a Council Regulation on the common organisation of the market in cereals P5_TA(2003)0258 , on the proposal for a Council Regulation on the common organisation of the market in dried fodder for the marketing years 2004/05 to 2007/08 P5_TA(2003)0259 , on the proposal for a Council Regulation on the common organisation of the market in rice P5_TA(2003)0260 , on the proposal for a Council Regulation establishing a levy in the milk and milk-products sector P5_TA(2003)0261 and on the proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 1255/1999 on the common organisation of the market in milk and milk products P5_TA(2003)0262 ,
– der henviser til Rådets forordninger om reformen af den fælles landbrugspolitik vedtaget i oktober 2003 EUT … ,
– having regard to the regulations adopted by the Council in October 2003 on reform of the CAP OJ............. ,
– der henviser til betænkning fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A5‑0022/2004),
– having regard to the report of the Committee on Agriculture and Rural Development (A5‑0022/2004),
A. der henviser til, at den reform, som Rådet vedtog i juni 2003, tillægger markedet større vægt som en af de faktorer, der indgår i landmændenes indkomst, og at der med reformen ydes supplerende offentlig støtte for ikke-handelsrelaterede tjenesteydelser, som landmændene påtager sig for hele det europæiske samfund,
A. whereas the reform adopted by the Council in June 2003 gives the market added importance as a source of agricultural incomes and allocates additional public support to the remuneration of non-market services which farmers provide on behalf of European society as a whole,
B. der henviser til erklæringerne fra Det Europæiske Råd i Luxembourg (december 1997) og i Berlin (juni 1999) til fordel for et multifunktionelt europæisk landbrug på hele Den Europæiske Unions territorium,
B. having regard to the declarations made by the European Council in Luxembourg (December 1997) and Berlin (June 1999) in favour of a multifunctional European agriculture covering the entire EU territory,
C. der henviser til, at det er vigtigt at fremme et territorialt landbrug i Unionen, som overalt kan bevare det størst mulige antal bedrifter og beskæftigede,
C. whereas it is important to promote a territorial approach to agriculture within the Union capable of preserving as many farms and jobs as possible throughout the EU,
D. Der henviser til, at markedsstyringens og prisstabiliseringens betydning inden for den fælles landbrugspolitik uden tvivl er mindsket i de senere år, samtidig med at verdensmarkedets indflydelse på landbrugsmarkederne i EU er øget,
D. whereas in recent years market regulation and price stabilisation have become significantly less important elements in the EU's agricultural policy, while the influence of the world market on EU agricultural markets has increased,
E. der henviser til, at man i andre dele af verden ud over markedsstyring og prisstabilisering også overvejer andre krisestyringsredskaber for at sikre stabile indkomster,
E. whereas in other parts of the world, for the purpose of ensuring stable incomes, not only market regulation and price stabilisation but also other crisis management measures are being considered,
Vedrørende indkomstniveauet i EU og forpligtelserne inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik
As regards the situation of incomes in the EU and CAP commitments
4. gør opmærksom på, at der desuden er store forskelle mellem andelen af modtaget støtte og de enkelte landes og sektorers andel af det europæiske landbrugs samlede produktionsværdi;
Notes that in addition there are major disparities between the share of aid received and the contributions of countries and sectors to the total value of production in European agriculture;
7. erindrer om, at produktionsomkostningerne er steget som følge af anvendelsen af normerne for multifunktionalitet, samtidig med at den offentlige støtte til landmændene forventes at blive reduceret frem til 2013; dette viser, hvilken betydning pris- og markedspolitikken har for landbrugsindkomsterne;
Recalls that production costs will increase as a result of increased application of multifunctionality rules while public support to farmers is due to decrease by 2013; highlights the important role of prices and markets policy in relation to agricultural incomes;
16. finder det legitimt at bibeholde omfanget af offentlig støtte til landbruget, især som belønning for landbrugets multifunktionelle ydelser til fælles bedste, samt at sikre landmændenes fortsatte tilstedeværelse i hele landbrugsområdet;
Considers it legitimate to maintain the level of public support for agriculture, in particular to remunerate its multifunctional contributions to society and enable farmers to remain on the land throughout the Union;
18. anser det for nødvendigt, at Kommissionen, når den fremsætter forslag til retsakter, som direkte berører landbrugssektoren (som f.eks. miljølovgivning), ligeledes angiver denne lovgivnings økonomiske konsekvenser for landbruget;
Considers it necessary that, when the Commission submits legislative proposals which directly affect agriculture (such as environmental legislation), it should also indicate the economic impact which the legislation will have on agriculture;
Vedrørende virkningen af afkobling og støttens afhængighed af landbrugsindkomsterne
As regards the impact of decoupling and conditionality of aid on agricultural incomes
21. understreger, at den nationalt differentierede ordning for afkoblet støtte vil kunne miste sin legitimitet hos for borgerne og Verdenshandelsorganisationen, hvis den fortsat baseres på historiske rettigheder erhvervet af producenterne og ikke åbner mulighed for en mere retfærdig og omfattende fordeling af de offentlige midler;
Stresses that the unfair system of decoupled aid, with its differentiated application in Member States, is liable to be deemed no longer acceptable by the general public and the WTO if it continues to be based on rights historically acquired by producers and does not allow a fairer remuneration for all farmers and all production in line with the principle of multifunctionality;
Vedrørende betydningen af modulering med henblik på omfordeling af den offentlige støtte og fremme af udviklingen af landdistrikterne
As regards the role of modulation with a view to redistribution of public support and the strengthening of rural development
Den Europæiske Union giver regelmæssigt udtryk for et ønske om at sikre international fremme og anerkendelse af dens landbrugsmodel, som er baseret på multifunktionalitet.
The European Union regularly states that it wishes to contribute to the promotion of and international recognition for its model of agriculture, based on multifunctionality.
Denne model, der tager udgangspunkt i et bæredygtigt landbrug på hele Unionens territorium, har til formål ikke blot at producere fødevarer i tilstrækkelig mængde og opfylde forbrugernes behov med hensyn til fødevarekvalitet og -sikkerhed, men ligeledes at værne om miljøet og dyrs velfærd, at sørge for, at landskabet bevares, samt at fremme beskæftigelsen i landdistrikterne og bidrage til deres levedygtighed.
The aim of this model, founded on sustainable farming spread out over the entire EU territory, is not only to produce food in sufficient quantities and meeting the quality and safety standards expected by consumers, but also to protect the environment and animal welfare, maintain the countryside and contribute to employment and the vitality of the rural environment.
Formålet med denne initiativbetænkning er på grundlag af indkomstniveauet at vurdere landbrugsmodellens bæredygtighed - en model der omfatter markeder, territorier og mennesker.
This own-initiative report, the first of its type, is aimed at assessing, in terms of incomes, the viability of this model which seeks to combine the market, territory and human factors.
Fremtidsperspektiverne for alle Unionens landbrugsbedrifter og -regioner afhænger reelt direkte af deres indkomst.
The future of farms and farming regions in the Union as a whole is directly dependent on the incomes which they generate.
I denne forbindelse har man længe kunnet konstatere, at det generelt kun har været muligt at holde landbrugsindkomsterne på gennemsnitsniveauet på bekostning af meget vigtige omstruktureringer, hvilket har ført til en kraftig reduktion i antallet af aktive landbrug og en øget koncentration af bedrifter.
In this connection, we have noted for quite some time that it has generally been possible to maintain the average level of farm incomes only at the expense of vast restructuring measures resulting in a sharp decrease in the farming population and rapid concentration of farms.
Ville det i forbindelse med den nye reform være urimeligt at satse på nye veje, eller med andre ord en ændring af denne tungtvejende tendens, som siden starten har præget europæisk landbrug?
As a new reform is introduced, is it not reasonable to consider how to hold back and, if possible, reverse this serious trend which has affected European agriculture from the outset?
Er det fuldstændig utænkeligt at finde en fællesnævner for de to umiddelbart modstridende mål "konkurrencedygtighed" og "multifunktionalitet", som den fælles landbrugspolitik skal opfylde?
Can the two seemingly conflicting objectives of 'competitiveness' and 'multifunctionality' set for the common agricultural policy be made compatible?
En reel gennemførelse af den europæiske landbrugsmodel afhænger i stor udstrækning af svarene på disse spørgsmål.
The very nature of the European agricultural model depends very largely on our answer to these questions.
I. Landbrugsindkomsterne i Europa
I. Farm incomes in Europe
Mellem 1995 og 2002 er landbrugsindkomsterne i Den Europæiske Union gennemsnitligt steget med 7 %, hvilket nok må siges at være bevis for, at den fælles landbrugspolitiks mål om at skabe indkomststabilitet er blevet opfyldt på tilfredsstillende vis.
Between 1995 and 2002 farm incomes in the European Union rose on average by 7%, which would tend to prove that the common agricultural policy's aim of ensuring income stability has been achieved.
Men helt andre reelle faktorer gemmer sig under dette umiddelbart positive resultat, idet indkomstudviklingen ikke alene har været præget af meget store forskelle fra land til land, fra bedrift til bedrift og fra producent til producent, men ligeledes af den kendsgerning, at de selv samme indkomster i samme periode for en stor del kun har kunnet opretholdes som følge af en nedgang på 15,7 % i antallet af bedrifter.
However, this seemingly positive result cannot hide the fact that the situation is actually quite different: income trends have been marked not only by very large disparities between countries, between crops and between producers, but also by the fact that, during the same period, income levels have been maintained largely by a 15.7% drop in the number of farms.
I virkeligheden skyldes fastholdelsen af indkomstniveau en øget arbejdsproduktivitet, samt en række strukturelle tilpasninger, herunder en udvidelse af produktionsenhederne, intensivering og spredning af landbrugsaktiviteterne, f.eks. alsidig aktivitet eller gradvis indførelse af deltidsarbejde.
In actual fact, incomes have been preserved by increasing labour productivity, followed by a whole set of structural adjustments: larger production units, more intensive and diversified agricultural activities, as well as pluriactivity and the spread of part‑time work.
Det er desuden forekommet, at en række bedrifter kun har overlevet på kortere sigt ved at frigøre kapital og ved at udbetale lavere familiebidrag.
In some cases, farms have been able to survive a little longer through short-term measures such as decapitalisation and lower household overheads.
Fremover vil Europa ikke mere kunne satse på denne form for tilpasninger til bevarelse af landbruget og udvikling af landbrugsmodellen.
In future, Europe will no longer be able to rely on this type of adjustment to protect its agricultural and develop its agricultural mode.
Det er mere end nogensinde vigtigt at se på den offentlige landbrugspolitiks vigtigste ressourcer, og hvilke af disse der stadig direkte kan anvendes til at stabilisere indkomsten for det størst mulige antal familier inden for Unionen.
It is now essential that we consider what are the main resources of public agricultural policy which can still be used to protect the incomes of as many households as possible within the European Union.
Prisniveauet på markedet indvirker på indtægterne.
The market affects incomes via price levels.
Disse priser er afhængige af adskillige variable størrelser, herunder i hvilken udstrækning markederne er tilgængelige, forholdet mellem udbud og efterspørgsel, kvalitet, i hvilken udstrækning produkterne er forarbejdet, organisationen af producent- og distributionsleddene samt afsætningskanalerne, i forbindelse med hvilke engroshandel indtager en central plads.
These prices vary according to a number of factors: openness of markets, the balance between supply and demand, quality, the product’s degree of processing, organisation of the sector and marketing circuits in which large-scale distribution plays an important role.
Fra 1995 til 2002 faldt produktionsprisindekset med 1,1 %, mens forbrugerprisindekset steg med 10,8 % mellem 1995 og 2001.
From 1995 to 2002 the producer price index fell by 1.1% while the consumer price index rose by 10.8% between 1995 and 2001.
Dette viser, at landbrugets produktivitetsstigning i højere grad er kommet distributions- og salgsleddet samt hele økonomien til gode end landmændene selv.
This tends to show that agricultural productivity gains have benefited the sector and the economy as a whole much more than the farmers themselves.
Direkte støtte
Direct aid
Siden 1992 har den direkte støtte været et afgørende element i landbrugsindkomsten.
Since 1992, direct aid has had a decisive impact on farm incomes.
Et stadig større antal bedrifters økonomiske resultater er blevet mere og mere afhængige af denne form for støtte.
The economic performance of a growing number of farms has increasingly depended on this new form of support.
Inden reformen i 2003 udgjorde den direkte støtte 56 % af indkomsten før skat - inden for alle former for produktion.
Before the 2003 reform, it accounted for 56% of current income before tax, including all forms of production.
Støttens store betydning giver anledning til vigtige spørgsmål om dens status og legitimitet.
The growing importance of direct aid now raises the crucial question of its status and justification.
Er den en kompensation for prisfaldet, en modydelse for visse ulemper, indkomststøtte eller lidt af hvert?
Is it a form of compensation for falling prices or for specific handicaps, a form of income aid or a combination of these?
Dette spørgsmål må og skal besvares.
This needs to be clarified.
Anvendelsen og fordelingen af den direkte støtte skal kunne accepteres af offentligheden, skatteborgerne samt Verdenshandelsorganisationens instanser.
Its use and method of distribution must be acceptable to public opinion, tax payers and the WTO authorities.
Dette behov for legitimitet er forudsætningen for dens fortsatte beståen.
This legitimacy is essential to its continued existence.
Et blik på indkomsterne giver en ide om betydningen af det store pres fra markederne og konkurrencens stadig større indvirkning på landbrugets udvikling i de seneste 40 år.
A look at incomes gives us an idea of the impact of market pressure and, hence, the growing influence of competitiveness on the development of agriculture over the last 40 years.
Landbrugsindkomsterne afhænger fortsat i stor udstrækning af priserne på landbrugsprodukter, som vedvarende falder, alt efter hvilke medlemsstater det drejer sig om.
Farm incomes are largely dependent on farm prices, dropping to a greater or lesser degree in the various Member States.