natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I spidsen ligger Danmark, hvor 40% af kvinderne er fuldtidsbeskæftigede i landbrugssektoren, fulgt af Belgien og Irland med 30%.
Denmark comes top with 40% of women working full time in agriculture, followed by Belgium and Ireland with 30%.
I den lavere ende finder vi Grækenland med en andel på 4% og Italien med 7%.
At the bottom are Greece with 4% and Italy with 7%.
Deltidsbeskæftigelsens art varierer fra land til land og tager ofte form af midlertidig eller sæsonbetonet beskæftigelse.
Part-time employment varies from one country to another as to its nature and often takes the form of temporary or seasonal employment.
Deltidsbeskæftigelsen er sektorrelateret og forekommer hovedsagelig i de store bedrifter med varige afgrøder såsom vinproduktion, bedrifter med frugt- og citrusfrugtproduktion, kornbrug og olivenproducenter.
Part-time working features mainly on large, permanent holdings, in wine production, fruit and citrus growing, production of cereals and olive growing.
Inden for svineproduktion, fjerkræavl, malkekvægproduktion og gartnerier rækker kvindernes arbejdstid ud over deltidsbeskæftigelsen.
By contrast, the hours worked by women in pig and poultry farming, milk production and horticulture are longer than part-time employment.
Mange kvinder (hovedsagelig kvinder beskæftiget i traditionelle familiebedrifter eller gårde med intensivt fysisk arbejde) får ikke udbetalt løn i form af et pengebeløb, eftersom deres arbejde udgør et bidrag til familiens samlede indkomst.
For many women (mainly those working on traditional, manual labour-intensive family holdings or farms) there is no 'pay' in terms of money as the work they do is a contribution to the family income as a whole.
Hvor der udbetales penge (løn), er lønningerne meget lave, eftersom der i reglen er tale om mindre kvalificeret arbejde, deltidsbeskæftigelse og sektorer, der generelt kendetegnes af lave lønninger.
Moreover, when they are paid a wage, it is extremely low because, as a rule, the work they do is of 'low status', part time and in sectors where low pay is the norm.
Livskvalitet: Man må konstatere, at der totalt mangler en politik til understøttelse af de kvindelige landbrugere på visse områder af grundlæggende betydning, såsom hvad angår sundhed (forebyggende medicin, mangel på lovgivningsbestemmelser i tilfælde af sygdom, handicap, arbejdsulykker, arbejdsudygtighed, udsættelse for farlige stoffer m.m.), og også på områder såsom psykologisk bistand, oplysning eller adspredelse.
Quality of life : There is a total lack of policy to support women farmers in areas of prime importance such as health (preventive medicine, lack of legislative provision in the event of illness, disability, industrial accidents, incapacity, exposure to hazardous substances etc.) as well as areas such as psychological support, information, or recreation.
Det må ligeledes konstateres, at der mangler infrastrukturer til børnepasning eller andre sociale infrastrukturer såsom transport, skoler m.v., der er væsentlige for familielivet.
There is also a shortage of childcare facilities and other social facilities such as transport, schools etc. relating to family life.
Uddannelse - Videreuddannelse: Data fra undersøgelser og statistikker vedrørende uddannelse og videreuddannelse refererer kun til landbrugere, der leder landbrugsbedrifter, og ikke landbrugere som helhed, altså både mænd og kvinder.
Education - training: Research data and statistics on education and training focus only on the managers of agricultural holdings and not on all farmers, men and women.
Uddannelsesniveauet forbedres, men kvindernes situation er fortsat foruroligende.
Although it is possible to say that the level of education is improving; the situation of women is still one of concern.
95% af kvinderne sammenlignet med 87% af mændene har fået en praktisk uddannelse, mens kun 2% af kvinderne mod 7% af mændene har fået en omfattende og specialiseret landbrugsuddannelse.
95% of women, as opposed to 87% of men, have had practical training while only 2% of women, as opposed to 7% of men, have had full specialised agricultural training.
I det sidste årti er andelen af kvinder, der har fået en omfattende landbrugsuddannelse, vokset fra 1 til 2%.
Over the last ten years, the percentage of women who have had full agricultural training amounts to only 1 to 2%.
Førende er lande som Frankrig med 9% (sammenlignet med 36% for mændene), og Luxembourg med 8% (i sammenligning med 40% for mændene), hvorimod lande som Portugal med 0% (1% for mænd) og Grækenland med 0% (0% for mænd) og Italien med 1% (2% for mænd) befinder sig længere nede på skalaen.
In this respect, France leads the way with 9% (compared with 36% for men) and Luxembourg with 8% (compared with 40% for men) with countries such as Portugal with 0% (compared with 1% for men), Greece with 0% (compared with the same 0% for men) and Italy with 1% (compared with 2% for men) at the bottom of the scale.
B. Fællesskabets politikker og den kvindelige landbruger i Europa . ∙ Forordninger
B. Community policies and European women farmers ∙ Regulations
I en række forordninger Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger, forordning 1258/1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik, forordning 1259/1999 om fastlæggelse af fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte, Rådets forordning 1750/1999. - herunder især forordning (EF) nr. 1257/1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne - hvori Fællesskabets mål og foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne er indeholdt og defineret, er det bestemt, at der bør træffes foranstaltninger og ydes støtte til projekter, der forestås af kvinder, og at " foranstaltninger, der sigter på at fjerne uligheder og fremme lige muligheder for mænd og kvinder, bør støttes ".
A number of Regulations Council Regulation 1257/1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain Regulations, Council Regulation 1258/1999 on the financing of the common agricultural policy, Council Regulation 1259/1999 establishing common rules for direct support schemes under the common agricultural policy, Council regulation 1750/1999. , the main one being Regulation 1257/1999 on support for rural development, which set out Community objectives and measures for rural development, state that a number of measures and projects should be carried out by women to eliminate disparities and promote equal opportunities for men and women.
Denne forordning indeholder detaljerede bestemmelser og fordelagtige ordninger for unge landbrugere, uddannelse, erhvervsuddannelse eller førtidspension, men der mangler dog bestemmelser vedrørende de særlige problemer, som kvinder står over for på disse områder.
However, although the Regulations contain detailed references and provisions on matters such as the status of and benefits for young farmers, education and vocational training or early retirement, they make no provision for the particular problems faced by women in those areas.
Også inden for rammerne af strukturfondsforordningen Forordning 1260/1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene. er det fastlagt, at disse fonde skal bidrage til fjernelse af uligheder og fremme af lige muligheder for mænd og kvinder i forbindelse med de samfinansierede projekter.
The Regulation on the Structural Funds Regulation 1260/1999 laying down general provisions on the Structural Funds also stipulates that the Funds should assist in eliminating disparities and promoting equality between men and women in the measures they co-finance.
Hvad angår landbruget og udvikling af landdistrikter er EUGFL (Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget), ansvarlig.
The fund responsible for agriculture and rural development is the EAGGF (European Agricultural Guidance and Guarantee Fund).
Det vigtigste direktiv, der vedrører de kvindelige landbrugere, er direktiv 86/613/EØF om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv, herunder i landbrugserhverv, samt om beskyttelse af kvinder i selvstændige erhverv i forbindelse med graviditet og barsel.
The main directive concerning women farmers is Directive 86/613/EEC on the application of the principle of equal treatment between men and women engaged in an activity, including agriculture, in a self-employed capacity, and on the protection of self-employed women during pregnancy and motherhood.
Med dette direktiv gøres der bestræbelser på a) at garantere socialforsikring for medhjælpende ægtefæller (en ordning med frivillige bidrag for så vidt som de ikke er omfattet af ægtefællens socialforsikring), b) sikre anerkendelsen af de medhjælpende ægtefællers arbejde (dog uden, at medlemsstaterne forpligtes til at træffe konkrete foranstaltninger), c) at give mulighed for ydelse af bistand under graviditeten og i forbindelse med barsel, og d) at skabe mulighed for at gå til domstolene med henblik på beskyttelse af de ovennævnte rettigheder.
This directive seeks to (a) provide social security for assisting spouses (system of voluntary contributions if not covered by their spouses social insurance), (b) recognise the work of assisting spouses (with no obligation on Member States to take specific action), (c) provide the opportunity to obtain help during pregnancy and facilitate maternity, and (d) provide legal redress to protect the above rights.
Dette direktiv gennemføres tydeligvis i samtlige medlemsstater set udfra et juridisk synspunkt.
From a strictly legal point of view, this directive is clearly implemented by all Member States.
Hvad angår gennemførelsen i praksis, er resultatet dog ikke tilfredsstillende i sammenligning med direktivets oprindelige mål, som gik ud på en væsentlig forbedring af de medhjælpende ægtefællers status.
In practice, however, the result is not satisfactory in comparison with the original objectives of the directive which were to make a substantial improvement in the status of assisting spouses.
Hovedproblemet består i direktivets overordentlig generelle og uklare formulering, og i at det, hvad angår socialforsikringen, overlader det til medlemsstaterne at tage stilling til, hvorvidt de medhjælpende ægtefæller skal indrømmes selvstændige eller afledte rettigheder.
The main problem is that the directive is worded in very general and vague terms, particularly in regard to social security where it is left to the Member States' discretion to decide whether assisting spouses should have their own rights or derived rights.
På grund af det brede anvendelsesområde for de forskellige regler, der er indeholdt i dette direktiv, er det overordentlig vanskeligt at fastslå, i hvor stort omfang de enkelte nationale lovgivninger fuldt ud er i overensstemmelse med fællesskabsdirektivet.
Owing to the broad scope of the various rules incorporated in this directive, it is extremely difficult to determine to what extent national legislation is totally consistent with Community law.
På grundlag af den seneste beretning fra Kommissionen KOM (94)163 . om gennemførelsen i medlemsstaternes nationale lovgivning af det ovennævnte direktiv kan vi danne os et generelt indtryk af situationen i EU.
The Commission's latest report COM(94) 163 on the implementation of the directive in Member States' national law provides a very general picture of the situation in the Union.
I en række lande henhører de kvindelige landbrugere (medhjælpende hustruer) i henhold til den nationale lovgivning under det generelle socialforsikrings- og pensionssystem (Belgien, Danmark, Nederlandene).
In a number of countries, national law incorporates women farmers into the general social security and pension schemes (Belgium, Denmark, the Netherlands).
Pension ydes kun til kvindelige landbrugere, der har mange børn.
In Greece, social security is mandatory for one spouse, giving the other derived rights, while pensions are provided only for women farmers who are mothers of several children.
Det anses i dag for tvingende nødvendigt med en revision af direktivet samt en tilpasning af dette direktiv til de nye forhold i EU og de nye mål samt til den gældende fællesskabsret vedrørende ligestillingen mellem de to køn.
At the present time, there is an urgent need to revise the directive and adapt it to current circumstances, EU objectives and the Community acquis in relation to gender equality.
De fire fællesskabsinitiativer Interreg III, Equal, Urban og Leader+ fremmer lige muligheder for mænd og kvinder, hvilket især gælder initiativer Leader+, der navnlig støtter unge og kvinder, som udgør en af hovedkræfterne bag udviklingen af landdistrikterne; især støttes strategier, der tager sigte på at forbedre beskæftigelsesmulighederne og højne disse målgruppers aktiviteter.
The four Community initiatives, Interreg III, Equal, Urban and Leader+, promote equal opportunities for men and women and, particularly in the case of Leader+, support the young people and women who are one of the pivots of rural development and, as a priority, support strategies aimed at improving job opportunities and activities for those target groups.
Midtvejsevalueringen af Leader+ -programmet vil finde sted i slutningen af 2003.
An interim evaluation of the Leader+ programme is due by the end of 2003.
Der er fastlagt retningslinjer for denne evaluering (på grundlag af et spørgeskema indeholdende en række fælles spørgsmål).
Guidelines have been laid down for the evaluation (on the basis of standard questionnaires).
Følgende kriterier blev lagt til grund for evalueringen: a) I hvor høj grad bidrager de befolkningsgrupper - opdelt efter køn - der modtager støtte fra programmet, til at bevare/fremme en velafbalanceret befolkningsstruktur? b) Er kvinderne tilstrækkeligt repræsenteret i beslutningsprocessen? c) i hvor høj grad tages der hensyn til kvinders behov i landdistrikterne ved udvælgelsen af foranstaltningerne?
Key criteria in this evaluation are: (a) to what extent the division of the population receiving assistance by gender contributes to maintaining/promoting a balanced demographic structure, (b) to what extent women are satisfactorily represented in decision-making processes, and (c) to what extent women’s needs in rural areas are taken into account when activities are selected.
Af de indledende, sporadiske vurderinger, som vi har til rådighed og hovedsagelig kan takke de lokale aktionsgrupper og deres aktiviteter for, kan vi konkludere, at det omfang, hvormed det er lykkedes at gennemføre og fremme politikken for ligestilling mellem mænd og kvinder i landbruget varierer kraftigt fra medlemsstat til medlemsstat.
From the initial intermittent assessments available Women in rural areas and LEADER – Info LEADER, March 2001, No. 86. , mainly through the activities of the Local Action Groups (LAGs), the conclusion is that the implementation and promotion of the policy of gender equality in rural areas differs from one Member State to another.
Inden for rammerne af forslagene fra Leader+ -programmerne udnævner lande som Frankrig kvinderne og de unge til prioriterede målgrupper; i det svenske program er det fastsat som mål, at der skal være mindst 40% kvinder blandt medarbejderne i de lokale aktionsgrupper, selvom deres reelle deltagelse anslås til 67%.
In the context of the proposals of the Leader+ programmes, countries such as France make women and young people a matter of priority; the Swedish programme provides for a minimum 40% participation by women in the LAG partnerships, though their actual participation is estimated to be 67%.
I Nederlandene er det bestemt, at kvindernes deltagelse i de lokale aktionsgrupper skal være mellem 20 og 50%.
In the Netherlands, the participation of women in the LAGs is between 20 and 50%.
Den laveste andel finder man i Portugal (17%).
The lowest percentage is in Portugal (17%).
På fællesskabsplan er den kvindelige deltagelse på 30%.
At Community level, women’s participation amounts to 30%.
I forslagene om grænseoverskridende samarbejde på landbrugsområdet, hvortil der skal ydes teknisk bistand, er 40% af projektlederne kvinder.
Women make up 40% of the promoters of transnational cooperation projects benefiting from technical assistance.
Derimod er det kun 3% af projekterne med innovative foranstaltninger, der er udviklet af kvinder.
By contrast only 3% of the innovative actions are designed by women.
C. Reformen af den fælles landbrugspolitik
C. With the reform of the common agricultural policy in view
I de senere år er nødvendigheden af at styrke den kvindelige landbrugers rolle i landbrugsproduktionen og den økonomiske udvikling blevet mere og mere anerkendt som led i decentraliserings-, regional-, struktur- og socialpolitikken.
In recent years, the need to strengthen the role of female farmers in agricultural production and in economic development has been given greater recognition in decentralisation, regional, structural and social policy.
Dette skyldes, at tyngdepunktet er blevet forrykket fra den strukturelle (første søjle af den fælles landbrugspolitik) til en mere regionalt betonet udvikling, samt at der har været en voksende erkendelse af, at landdistrikterne må fremmes gennem udnyttelse af deres egne muligheder og menneskelige potentiale udover prisunderstøttelsen.
This is due to switching the focus from the sectoral (first pillar of the CAP) to the regional nature of development, and the recognition that rural areas should be preserved by using local materials and local workforce rather than through price-support mechanisms.
På grundlag af disse erkendelser, som allerede er kommet til at afspejle sig i konklusionerne fra topmødet i Berlin (marts 1999), hvad angår en fælles politik for et multifunktionelt landbrug, og i forbindelse med gennemførelsen af Agenda 2000, synes det nu nødvendigt at træffe de fornødne foranstaltninger for få gang i kvindernes deltagelse og fremme kvindernes vigtige rolle i landdistrikterne med henblik på en bæredygtig landbrugsudvikling.
Given this new data, which has already been incorporated into Community policy for multifunctional agriculture at the Berlin Summit (March 1999) and with the adoption of Agenda 2000, there is even more need to take the essential measures and promote the participation of women in rural areas in sustainable rural development and to enhance the role they play.
For at kvinderne kan komme til at spille en væsentlig rolle som led i landbrugsudviklingsstrategien, bør der, inden nye foranstaltninger gennemføres, foretages en korrekt analyse af de mulige virkninger, disse foranstaltninger kan få for ligestillingen mellem mænd og kvinder; endvidere bør det ved tildelingen af midlerne sikres, at beløb, der er blevet tilovers efter nedskæring af støtten, tilflyder de sociale grupper, der ikke alene har det største behov men også et væsentligt udviklingspotentiale, nemlig kvinderne.
In order for women to play an important role in rural development strategy, there must be a correct analysis of the possible impact on equal opportunities for men and women before the new programmes are implemented and, in reallocating resources, the resources remaining from the reductions in subsidies should be channelled not only to those social groups in most need but also to groups, such as women, with development potential.
For bedre at kunne vurdere problemerne bør også kvinderne deltage i drøftelserne omkring midtvejsrevisionen af den fælles landbrugspolitik (paneuropæiske landbrugssammenslutninger, borgersamfundet, landbrugs-ngo'er), så der kan tage hensyn til deres behov og forslag med henblik på højnelse af deres levestandard samt fastholdelse og tiltrækning af unge til landdistrikterne.
To identify the problems involved more specifically, women must take part in the deliberations around the mid-term review of the common agricultural policy (pan-European agricultural cooperatives, civil society, agricultural NGOs) in order to take account of their needs and their proposals for improving their standard of living, keeping young people in the countryside and attracting them to it.
Især hvad angår strukturfondene skal forpligtelserne til at fremme lige muligheder for mænd og kvinder i alle de programmer, der modtager finansiering, give sig udslag i mål, aktioner og konkrete foranstaltninger, der er orienteret efter de lokale landbosamfunds virkelige behov og målet med regional samhørighed.
Particularly in regard to the Structural Funds, in all the programmes that receive funding, the commitments to equal opportunities for men and women must be translated into objectives, actions and practical measures geared to the actual needs of the local rural communities and the goal of regional cohesion.
Strukturfondsbestræbelserne bør omfatte foranstaltninger til fremme og stimulering af iværksætterånden, kvalitet i beskæftigelsen og livslang læring for de kvindelige landbrugere samt gradvis afskaffelse af de hindringer, der står i vejen for kvinders deltagelse i arbejdet og landbrugsproduktionen og beslutningstagende organer.
In the context of Structural Fund operations, support and encouragement should be given to the spirit of enterprise, quality employment and lifelong learning for women farmers and a gradual elimination of disincentives to the participation of women in work and agricultural production and decision-making bodies.
Eftersom arbejdsløsheden i landdistrikterne hovedsagelig rammer kvinder (i nogle regioner er arbejdsløsheden blandt kvinder endda dobbelt så høj som blandt mænd) kan den kun bekæmpes gennem bestræbelser på at skabe nye arbejdspladser, forbedre levevilkårene for kvinder i landdistrikterne og skabe et passende net for levering af sociale tjenesteydelser i disse områder.
In view of the fact that unemployment in rural areas affects women more than men (in some areas the unemployment rate is twice that of men), it cannot be combated by attempts to create new jobs but should also go hand in hand with an improvement in the general conditions of women in rural areas and the creation of an appropriate network to provide social services in their areas.
I landbrugsområderne må der skabes infrastrukturer for offentlig transport (allerede eksisterende infrastruktur må forbedres), og der må skabes pasnings- og plejefaciliteter for børn og ældre samt en bedre service i sundhedsvæsenet.
In rural areas, there is a need to create – or where they exist – improve public transport infrastructure as well as care facilities for children and the elderly and healthcare services in general.
I forbindelse med den nye kurs, som man nu er slået ind på med understøttelse af den fælles landbrugspolitiks anden søjle, dvs. fremme af landbrugsudviklingen, bør der systematisk tages hensyn til fremme af de kvindelige landbrugere inden for de forskellige sektorer og de nye former for beskæftigelse, som indgår i udviklingen af landdistrikterne (landturisme, nye energiformer, biologisk landbrug, lokale tjenester, kulturelle arrangementer).
The new focus on support for the second pillar of the common agricultural policy, i.e. the promotion of rural development, should systematically take account of promoting women farmers in various sectors and in all the new forms of employment which constitute rural development (rural tourism, new forms of energy, organic farms, local services, cultural events).
Medlemsstaterne må tilskyndes til at foretage undersøgelser af kvindernes situation inden for landbruget og udformningen af passende udviklingspolitikker samt vedtagelse af den relevante lovgivning til imødekommelse af deres landdistrikters behov - samtidig med, at de på enhver måde såsom gennem oplysnings- og bevidstgørelseskampagner henvendt til den mandlige landbobefolkning fremmer ligestillingen mellem de to køn.
The Member States should also be encouraged to carry out research into the situation of women farmers and the planning of the necessary development policies, and the relevant legislation in relation to the needs of their rural areas and, simultaneously, to promote gender equality by every means such as information campaigns and efforts to increase the awareness of the male rural population.