natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I overensstemmelse med formandskabets konklusioner fra topmødet i Barcelona i marts 2002 bør strukturreformer og den afbalancerede liberalisering i Europa tage hensyn til forsyningspligtsydelsernes rolle og betydning i forbindelse med en EU-politik for økonomisk og social samhørighed.
In line with the Presidency Conclusions of the Barcelona Summit in March 2002, structural reforms and the process of balanced liberalisation in Europe have to take into consideration the importance and role of services of general interest within a European policy of economic and social cohesion.
Ændringsforslag 17 Kapitel 1, punkt 3.4, litra i a (ny) (produktmarkederne)
Amendment 17 Recommendation 3.4, i. a (new) (product markets)
ia. forbedre sammenkoblingen af netværksindustrierne mellem medlemsstaterne
(3.4) (i)(a) improve the interconnection of network industries between Member States.
Ændringsforslag 18 Kapitel 1, punkt 3.4, litra iii a (ny) (produktmarkederne)
Amendment 18 Recommendation 3.4, iii. a. (new) (product markets)
iiia. sikre, at forsyningspligtydelser af høj kvalitet fungerer hensigtsmæssigt af hensyn til den sociale samhørighed og den bæredygtige udvikling:
(3.4) (iii) (a) ensure a proper functioning of high quality services of general economic interst for social cohesion and sustainable development:
- udarbejde en systematisk sammenlignelig vurdering af liberaliseringen af offentlige tjenester i medlemsstaterne med hensyn til virkningerne for beskæftigelsens omfang og kvalitet, miljøet, den territoriale samhørighed og kvaliteten samt adgangen til tjenester
– produce a systematic comparative assessment of the liberalisation of public services in the Member States in terms of the effects on quantity and quality of employment, the environment, territorial cohesion and the quality of and access to services,
Ændringsforslag 19 Kapitel 1, punkt 3.5, litra i (finansielle tjenester)
Amendment 19 Recommendation 3.5, i. (financial services)
Forbrugerrettigheder og oplysninger er et vigtigt aspekt, hvis forbrugerne skal drage fordel af, at markederne for finansielle tjenester ikke længere er opsplittede.
Consumers rights and information is an important aspect, if the consumers are to gain from an end to fragmented markets in the financial services.
Ændringsforslag 20 Kapitel 1, punkt 3.6, litra i (iværksætterkultur)
Amendment 20 Recommendation 3.6, i. (encourage entrepreneurship)
i. skabe et erhvervsvenligt klima:
(i) create a business-friendly environment:
- forbedre og forenkle selskabsbeskatningen og reglerne for erhvervslivet.
– improve and simplify the corporate tax system and the regulatory environment.
Reducere de administrative og retlige hindringer for en iværksætterkultur til et absolut minimum, og især reducere den tid, det typisk tager at oprette en ny virksomhed, og de dermed forbundne omkostninger
Reduce administrative and legal barriers to entrepreneurship to the barest minimum, in particular through a reduction of the typical time and cost required for setting up a new company;
Reducere de administrative og retlige hindringer for en iværksætterkultur til et absolut minimum, og især reducere den tid, det typisk tager at oprette en ny virksomhed, og de dermed forbundne omkostninger.
Reduce administrative and legal barriers to entrepreneurship to the barest minimum, in particular through a reduction of the typical time and cost required for setting up a new company.
Fremme udvikling af unge iværksættere ved at fokusere på oprettelse af nye virksomheder, der ikke kun henvender sig til det indenlandske marked, men også er opmærksomme på de fordele, som EU's indre marked giver mulighed for
Facilitate the development of young entrepreneurs focusing on the creation of new companies that are not only facing a domestic market but also are keen on the advantages provided by the EU single market;
Navnlig unge iværksættere besidder potentialet for et mere "europæisk" perspektiv i erhvervslivet.
Especially young entrepreneurs hold the hope for a more "European" business outlook
Ændringsforslag 21 Kapitel 1, punkt 3.7, titel
(Amendment 21 ) Recommendation 3.7 (Title)
Fremme af en videnbaseret økonomi
Foster the knowledge-based economy
Fremme af en videnbaseret økonomi , herunder offentlige og private investeringer
Foster the knowledge-based economy, including public and private investment
Sunde offentlige finanser og begrænset offentlig gæld udgør grundlaget for finanspolitisk stabilitet og vækst.
Sound public finances and contained levels of public debt are a platform for fiscal stability and growth.
Herudover skaber opnåelse af stabilitet og vækst et behov nye muligheder inden for offentlige og private investeringsudgifter i bredere forstand (f.eks. infrastruktur, forskning, informationsmotorveje, uddannelse og erhvervsuddannelse).
Moreover, the achievement of stability and growth needs new opportunities within public and private investment expenditure in a wider sense (e.g. infrastructure, research, data highways, education and training).
Der bør tages særlig hensyn til en mulig synergi mellem den nationale og den offentlige og private investeringsindsats på fællesskabsplan og til fremme af en europæisk investeringspolitik.
Particular attention should be paid to possible synergies among national and Community-wide public and private investment efforts and to stimulating a European investment policy.
Ændringsforslag 22 Kapitel 1, punkt 3.7, litra i, led 2 (videnbaseret økonomi)
Amendment 22 Recommendation 3.7, i., indent 2 (knowledge-based economy)
- skabe bedre forbindelser mellem universiteterne og erhvervslivet med deraf følgende videnoverførsel og en bedre markedsføring af F&U‑resultaterne og fastsætte klare og ensartede prioriteringer for den offentlige forskning
– improve ties between universities and business leading to knowledge transfer and a better commercialisation of R&D results.
Ændringsforslag 23 Kapitel 1, punkt 3.7, litra i, led 3 (videnbaseret økonomi)
Amendment 23 Recommendation 3.7, i., indent 3 (knowledge-based economy)
- fremme samarbejdet om forskning og innovation på tværs af Europa.
- enhance collaboration on research and innovation across Europe.
Det er velkendt, at manglende investeringer er en af de største forskelle mellem USA og Europa.
It is well-recognized that the lack of investment is one of the paramount difference between the US and Europe.
iiia. vedtage alle former for foranstaltninger, herunder uddannelsesforanstaltninger i ansøgerlande for at undgå, at samfundet opdeles, og at den europæiske sociale model bryder sammen i et udvidet Europa.
(3.7) (iii) (a) Measures of all kinds have to be adopted, including training measures for the applicant countries, in order to avoid splits in society and the collapse of the European social model in an enlarged Europe.
Ændringsforslag 25 Kapitel 1, punkt 3.7, litra iii a (nyt)
(Amendment 25 ) Recommendation 3.7 (iv) (new)
iiia. samordne offentlige og private investeringspolitikker for at øge effektiviteten og synergierne ved investeringsbeslutninger:
(3.7) (iv) coordinate public and private investment policies in order to boost the effectiveness and synergies of each investment decision:
- samordning på europæisk plan som foreslået på topmødet i Lissabon navnlig inden for områder som f.eks.:
- European coordination as suggested by the Lisbon Summit, particularly in areas such as:
- samordning af nationale investeringer i forskning og innovation med europæiske projekter
- coordination of national investment in research and innovation with European projects;
- samordning af investeringer i uddannelse og livslang læring ud fra fælles målsætninger
- coordination of investment in training and lifelong learning on the basis of common objectives,
- vedtagelse af sammenhængende foranstaltninger for at indføre en politik for forlængelse af den erhvervsaktive alder, der bygger på arbejdstagernes frie valg
- adoption of converging measures to encourage a policy of active ageing based on the voluntary choice of employees,
- finansiering af et system for integrerede infrastrukturer på europæisk plan inden for transport, arbejdsformidling og telekommunikationer med støtte fra EIB
- financing of a system of integrated infrastructure at European level in the transport, employment services and telecommunications sectors with the support of the EIB.
Den åbne koordinationsmetode, som blev vedtaget på topmødet i Lissabon, kan ikke kun anvendes spontant.
The open coordination method adopted at the Lisbon Summit cannot rely solely on spontaneity.
Et initiativ fra Kommissionen inden for visse områder og over for de medlemsstater, der har bedste muligheder for at samarbejde og udveksle erfaringer, synes ikke kun hensigtsmæssigt, men også presserende i forbindelse med et mere generelt initiativ for at overvinde problemer med at opnå vækst og strukturelle begrænsninger for den europæiske økonomis konkurrenceevne.
A Commission initiative in certain areas and aimed at certain Member States possessing the best potential for cooperation and the exchange of experience seems not only timely but urgent in the context of a more general initiative aimed at overcoming the European economy’s growth difficulties and the structural limits to its competitiveness.
Ændringsforslag 26 Kapitel 1, punkt 3.8, litra i a (nyt)
(Amendment 26 ) Recommendation 3.8a (i) (new)
En af de store udfordringer, som EU er stillet over for, er bestemt spørgsmålet, hvordan vi opretholder og udvikler vores velfærdsstat ved at anvende mindre naturressourcer – ved at imødekomne udfordringen med at opnå økonomisk vækst uden at forurene og udtømme naturressourcerne.
One of the big challenges facing the EU is surely how we maintain and develop our welfare provision using fewer natural resources – facing up to the challenge of achieving economic growth without pollution and depletion of natural resources.
EU's bæredygtige strategi bør derfor ikke kun være endnu et fin samling af ord, men den bør definere og løse de vigtige spørgsmål inden for alle politikområder.
The EU's sustainable development strategy should therefore not simply be yet another fine set of words but should define and tackle the key issues in every policy field.
EU bør indtage en førerposition på den globale scene for at reformere den økonomiske aktivitet og muliggøre en bæredygtig udvikling i overensstemmelse med formandskabets konklusioner fra topmødet i Stockholm og Göteborg i 2001.
The EU should take the lead on the global stage in reforming economic activity and enabling sustainable development in line with the Presidency Conclusions of the Stockholm and Göteborg Summits 2001.
iia. bør medlemsstaterne fortsatte inden for rammerne af en strategi for en bæredygtig udvikling og opfyldelse af målene fra Kyoto for at forbedre effektiviteten og den rationale anvendelse af naturressourcer og energi.
(3.8) (ii) (a) Member States should continue, within the strategy for sustainable development and the achievement of the Kyoto goals, to the improvement of efficiency and the rational use of natural resources and energy.
Medlemsstaterne bør etablere programmer rettet til borgerne med henblik på flere og bedre oplysninger om udgifterne ved disse ressourcer, hvori der fokuseres og understreges, at der er begrænsede naturressourcer til rådighed, og at nogle af dem ikke er reproducerbare og meget forurenende
Programs, targeting citizenship, aiming at more and better information on the costs of those resources should be created, targeting and underlining the fact that natural resources are scarce, while some of them are non reproducible and very pollutable.
Efter den formelle ratifikation af Kyoto-protokollen bør opmærksomheden nu rettes mod gennemførelse, håndhævelse og bevidstgørelse blandt de europæiske borgere.
With the formal ratification of the Kyoto protocol, the focus should now be on the implementation, enforcement and raising the awareness in the European population.
I konklusionerne fra Barcelona kræves, at økonomiske, sociale og miljømæssige hensyn bør tilgodeses ved udformning af økonomiske politikker.
The Barcelona conclusions call for economic, social and environmental considerations to have a say in all aspects of economic policy design.
6. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.
Instructs its President to forward this resolution to the Council and Commission and to the governments and parliaments of the Member States.
I løbet af 2001 blev vækstraten i Europa gradvist svagere, hvilket var en direkte følge af den økonomiske afmatning i USA og mere generelt en følge af den stigende indbyrdes afhængighed mellem økonomierne, som skyldes den stadigt hurtigere udvikling i globaliseringen.
Europe has experienced a downturn in its rate of growth during 2001, clearly as a result of the economic recession in the United States and, more generally, the growing interdependence among economies caused by the increasing pace of globalisation.
Det er dette, som gjorde, at recessionen i 2001 og 2002 var helt forudsigelig.
It meant that the recession of 2001 and 2002 was entirely predictable.
Samme usikkerhed har præget de gentagne gange justerede prognoser for den svagere vækst i EU, selv om man i Europa ikke hidtil har set den samme mobilisering af midler som i USA, hvor der er mobiliseret midler bl.a. i form af direkte statsinterventioner med det formål at sætte gang i investeringerne og støtte forbruget.
Similar uncertainty has surrounded the periodically revised forecasts regarding the downturn in growth in the European Union, although in Europe there has not yet been the same mobilisation of resources as in the United States to promote a recovery in investments and to boost consumption, including the use of direct state aid.
Prognoserne for øget vækst i Europa i anden halvdel af 2002 synes således stadig behæftet med usikkerhed.
Accordingly, forecasts of a resumption of growth in Europe during the second half of 2002 should still be treated with caution.
Derimod er indikationerne for vækst ujævnt fordelt mellem forskellige økonomiske sektorer både i De Forenede Stater og Europa.
At the same time, the signs of recovery are spread unevenly between the different sectors of the economy in the United States as in Europe.
Inden for visse brancher synes afsætningsvanskeligheder og problemer af strukturel karakter at vare ved, som det er tilfældet inden for stål-, bil- og telekommunikationssektoren og efter den 11. september inden for lufttransport og forsikring.
In certain sectors there still seem to be marketing difficulties and problems of a structural nature, e.g. steel, cars, telecommunications and, since 11 September, aviation and insurance.
Hertil kommer, at der er mange tegn (omstruktureringer, fusioner, specialiseringer) på, at USA og Europa ikke kun står over for en pludselig opbremsning efter en lang periode med vækst, men en egentlig recession, som vil medføre justeringer og omlægning af virksomhedernes strategier med betydelige sociale konsekvenser og en sandsynlig indledning af en ny investeringsrunde, efter at den finansielle boble, der var knyttet til de nye teknologier og nye former for organisering af virksomheder, er bristet.
In addition, there are many signs (restructuring, mergers, specialisations) to suggest that, in the United States as in Europe, we are not only witnessing a temporary halt in a long period of growth, but are experiencing a recession during which industrial strategies will be adjusted and reorganised, with extensive social implications and the probable launch of a new cycle of investment, following the bursting of the financial bubble, linked to new technology and new forms of corporate organisation.
Hermed vil der skabes en ny kløft på investeringsområdet mellem Europa og De Forenede Stater som følge af den europæiske økonomis træghed og manglen på en proaktiv politik for offentlige og private investeringer.
Given the muted response of European economies and the absence of a proactive policy in the field of public and private investment, a new gap could be opening up between Europe and the United States in terms of competitiveness.
Det er derfor nødvendigt at få fastlagt hovedpunkterne i en samordnet strategi for de økonomiske og sociale politikker i landene i euroområdet og EU, som effektivt kan sætte ind mod den begyndende recession navnlig på investeringsområdet, hvor den nuværende stagnation stadig er langt fra niveauet i 1980'erne.
It is therefore necessary to map out a coordinated strategy for the economy and social policies of the countries of the Euro zone and the European Union which can effectively counteract the trend towards recession, particularly in the investment sector, where the current stagnation is still nowhere near the levels reached in the 1980s.
Det er imidlertid korrekt, at stabilitets- og vækstpagten ikke i sig selv sikrer en investeringspolitik, der kan give Europa fuld beskæftigelse, som er baseret på viden og arbejdets kvalitet.
Yet it remains true that the Stability and Growth Pact does not for all that on its own guarantee an investment policy capable of bringing Europe closer to full employment based on knowledge and work quality.
Det er således nødvendigt, at der foruden en konstant overvågning af inflationsniveauet - som lettere vil kunne begrænses, hvis eurolandene i fællesskab indgår langfristede aftaler med producenter af råstoffer - sker en omhyggelig udvælgelse i forbindelse med beslutninger om fordelingen af de offentlige udgifter.
Constant vigilance is therefore required as regards inflation rates, which could be more easily reduced by joint action by the governments of the Euro zone to reach long-term agreements with producers of raw materials, especially oil, together with a highly selective approach when taking decisions on the distribution of public spending.
Desuden bør integreringen af de finansielle tjenesteydelser fremskyndes.
Also, the process of integrating financial services should be speeded up.
2. tilrettelæggelse og fremme af livslang læring således at fleksibilitet og mobilitet på arbejdsmarkedet kommer til at indgå som uadskillelige elementer af beskæftigelsesstrategien, der baseres på uddannelse, tilpasning og forbedring af de faglige kvalifikationer,
2. policies to develop and promote lifelong learning to ensure that mobility and flexibility are an integral part of a strategy of employability, based on education, adjustment and vocational retraining;
3. etablering af infrastrukturer, der er tilpasset de nye behov i virksomhedernes integrerede systemer, såsom oprettelse af et europæisk telekommunikationsnet eller udbredelse af informationstjenester for erhvervsvejledning, tilbagevenden på arbejdsmarkedet og omskoling af langtidsledige.
3. creation of infrastructures capable of meeting the new requirements of integrated systems of enterprises, such as the establishment of a European telecommunications network or the dissemination of services to provide information, vocational guidance, refresher courses and retraining for the long-term unemployed.
I denne forbindelse bør der også på områderne energi, gas og transport gennemføres en liberaliseringsproces, der kan føre til konkurrence inden for forsyningspligtsydelser, samtidig med at deres universelle karakter bevares - med eller uden privatisering.
In this connection, the process of competitive liberalisation of general interest services should be pursued in the energy, gas and transport sectors, while safeguarding their universal character, with or without privatisation.
Valg af denne art bør for at få de ønskede virkninger og navnlig på grund af budgetbegrænsningerne nødvendigvis samordnes - navnlig for landene i euroområdet.
Bearing in mind the budgetary constraints in particular, decisions of this kind must be coordinated if they are to be effective, first and foremost in the Euro zone.
Denne dialog bør gøre det muligt at vurdere, om der er plads til at sænke renten yderligere.
This dialogue must allow scope for assessing whether margins are available for a further reduction in interest rates.
Koordinationsmetoden bør ikke udelukkende anvendes på de enkelte medlemsstaters beslutninger og initiativer.
Decisions and initiatives relating to coordination methods should not be left solely to individual states.
Kommissionen bør varetage den helt afgørende rolle at stille forslag om og fremme åbne samarbejdsformer som skitseret på topmødet i Lissabon for følgende områder: forskning, innovation og ordninger for livslang uddannelse; etablering af et integreret net for tjenester, f.eks. inden for arbejdsformidling og telekommunikation; harmonisering af strategierne for en forlængelse af den erhvervsaktive alder, der er en nødvendig forudsætning for en reform af pensionsordningerne, som ikke går ud over arbejdstagerne og de selvstændige erhvervsdrivende.
The Commission should play a vital role in proposing and promoting open forms of collaboration, such as those provided for by the Lisbon Summit, in the field of research, innovation and lifelong learning, the establishment of an integrated services network, for example, for employment services and in the field of telecommunications, the harmonisation of strategies on active ageing, a vital prerequisite for a reform of pension systems capable of safeguarding the universal nature of the basic system and avoiding a reduction in earnings for employees and self-employed workers.
Desuden bør Kommissionen forelægge et direktiv om gennemførelse af en ordning for uddannelse og livslang læring ved at tage udgangspunkt i en rammeaftale, der fastlægges af arbejdsmarkedets parter på europæisk plan og følge op på grønbogen om virksomhedernes sociale ansvar ( Corporate Social Responsibility) ved at fremme aftaler på nationalt og europæisk plan om social styring af omstruktureringsprocesser og en praksis for informering og forudgående høring af arbejdstagernes repræsentanter og offentlige institutioner, hvori man inddrager prognoser fra Observatoriet for Industrielle Ændringer i Dublin.
The Commission should also issue a directive on the implementation of a system of training and lifelong learning based on the framework agreement defined by the social partners at European level and follow up the Green Paper on corporate social responsibility by encouraging agreements at regional and European level to promote social management of restructuring processes and information and preventive consultation arrangements for representatives of employees in public institutions that take into account the forecasts of the European observatory on industrial change in Dublin.
Endelig bør TEPSA's forslag til, hvordan beslutningsprocessen omkring den økonomiske og sociale politik (policy-mix) kan gøres mere gennemsigtig og opnå større deltagelse på europæisk plan, undersøges nærmere, og der bør derfor ske gennem en mere systematisk inddragelse af medlemsstaternes parlamenter, sikres en bedre samordning mellem Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål og Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og sørges for en mere effektiv timing af oplysningerne om de nationale regeringers budgetpolitikker, således at det bliver muligt at vurdere, om de er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der foreslås af Kommissionen, inden regeringerne træffer bindende beslutninger.
Finally, detailed consideration should be given to the suggestions from TEPSA designed to encourage transparency and broader participation in the decision-making process for economic and social policy (policy mix) at European level, both through more systematic involvement of national parliaments and closer coordination between the Committee on Economic and Monetary Affairs and the Committee on Employment and Social Affairs, as well as through more timely information on the budget policies of national governments, to ensure that their consistency with the broad economic policy guidelines proposed by the Commission can be assessed before individual governments take decisions which cannot subsequently be altered.
om Kommissionens henstilling om de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes og EU's økonomiske politikker for 2002
on the Commission recommendation for the 2002 Broad Guidelines of the Economic Policies of the Member States and the Community