natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A. der henviser til, at konceptet om udvikling af erhvervssektoren i de mindre udviklede lande i starten af 1980'erne ændrede fokus fra statslig styring af erhvervs- og markedsplanlægningen over mod liberalisering, konkurrence og afvikling af handelsrestriktioner,
A. whereas at the beginning of the 1980s the approach to the economic development of the less developed countries changed from one based on a management role for the State in planning the economy and the market to one based on liberalisation, competition and elimination of barriers to trade,
B. der henviser til, at denne privatiseringstendens ofte er forbundet med nødvendigheden af at finde midler til betaling af udlandsgælden og er blevet støttet af Verdensbanken, Den Internationale Valutafond og EU og ofte har haft dramatiske konsekvenser, samt at dette paradigmeskift er blevet støttet af det internationale donorsamfund og den af Verdensbanken, Den Internationale Valutafond og EU førte politik,
B. whereas this switch to privatisation has often been linked to the need to find funding with which to pay off external debt, and was supported by the World Bank, the International Monetary Fund and the European Union, and whereas the effects of such policies have often been startling; whereas this change of paradigm was supported by the international donor community and the policies of the World Bank, International Monetary Fund and European Union,
C. der henviser til, at Bretton Woods-institutionerne og donorlandene siden starten af 1980'erne har gennemført strukturtilpasningsprogrammer i overensstemmelse med liberaliseringen af erhvervssektoren, som sigtede mod en udfasning af statens erhvervsaktiviteter og indførelsen af mere kvalificeret styring af de pågældende erhvervssektorer, men som forsømte de sociale følgevirkninger, hvilket har spillet en afgørende rolle i den voksende fattigdom og dermed modvirket det overordnede mål for EU's udviklingsarbejde, nemlig fattigdomsbekæmpelse,
C. whereas, from the beginning of the 1980s, the Bretton Woods institutions and donor countries implemented structural adjustment programmes in line with economic liberalisation which were designed to bring about the withdrawal of the State from the economy and improve the management of the sectors of the economy concerned, but which neglected the social repercussions of this approach and therefore bore a large measure of responsibility for the rise in poverty, and thus counteracted poverty reduction, the overriding objective of the EU’s development work,
D. der henviser til, at fattigdomsbekæmpelse er det overordnede mål for EU's udviklingsarbejde,
D. whereas poverty reduction is the overriding objective of the EU’s development work,
E. der henviser til, at reformen af statslige virksomheder udgør en væsentlig del af liberaliseringsprocessen, der dog ikke bør begrænses til kun at omfatte dette reformpunkt, men i stedet skal udnytte alle muligheder for at øge produktiviteten i disse virksomheder med henblik på at bidrage til fattigdomsbekæmpelsen på passende vis,
E. whereas the reform of State-owned enterprises is an essential element in liberalisation, yet must not be confined to this but should take advantage of all the available scope to improve the performance of these enterprises in order to contribute appropriately to the reduction of poverty,
F. der henviser til, at udviklingslandenes erfaringer med liberalisering, strukturtilpasningsprogrammer og reformering og privatisering af statsejede virksomheder er meget forskellige, også med hensyn til de økonomiske resultater, hvor enten positive eller negative aspekter er fremherskende,
F. whereas developing countries’ experience of liberalisation, structural adjustment programmes and the reform and privatisation of State-owned enterprises varies widely, inter alia with regard to their economic results; whereas in some cases the positive aspects outweigh the negative, while in others the opposite is true,
G. der henviser til, at EU's udviklingssamarbejde inddrager den private sektor, og at de forskellige regionale programmer omfatter vigtige tiltag i forbindelse med den private sektor,
G. whereas the European Union’s development cooperation involves the private sector, and whereas the various regional programmes entail important measures relating to the private sector,
H. der henviser til, at Cotonou-partnerskabsaftalen inddrager den private sektor som deltager i AVS-EU-samarbejdet og betragter investeringer og udviklingen af den private sektor som centrale elementer i den økonomiske udvikling,
H. whereas the Cotonou partnership agreement involves the private sector as an actor in ACP-EU cooperation and describes investment and the development of the private sector as central elements in economic development,
5. understreger, at de forskellige muligheder for reform af statsejede virksomheder skal sidestilles, at en objektiv vurdering ikke må påvirkes af ideologisk forudindtagethed, og at der bør tilstræbes en nuanceret og pragmatisk strategi ved reform af statsejede virksomheder;
Stresses that the various options for a reform of State-owned enterprises must be assigned equal status, an objective assessment must not be prevented by ideological prejudices and a differentiated and pragmatic strategy for the reform of State-owned enterprises is thus appropriate;
11. er derfor - i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse - overbevist om, at privatisering kun må finde sted, såfremt visse rammebetingelser er opfyldt, navnlig en klar definition fra regeringen af mål og prioriteringer, undersøgelse af alle valgmuligheder, sikring af gennemsigtighed i hele processen, fastlæggelse af passende lovgivning, sideløbende reform af den finansielle sektor og sikring af reformprocessen via egnede sociale tiltag, og såfremt organisationerne i civilsamfundet, navnlig fagforeninger og forbrugerorganisationer, inddrages ved udarbejdelsen og kontrollen af de beslutninger, der skal træffes; mener, at en reform skal respektere visse betingelser, såsom en klar regeringstilkendegivelse af mål og prioriteter, behandling af alle alternativer, åbenhed, en passende retlig ramme og passende sociale garantier, herunder høring af det civile samfund;
Is convinced therefore that – in accordance with the communication from the Commission – privatisation is only permissible if certain conditions are complied with, particularly if the government clearly sets objectives and priorities, all options are considered, transparency is ensured throughout the process, the appropriate legal framework is provided, the financial sector is reformed in parallel, and the reform process is accompanied by appropriate social safeguards and takes account of the viewpoints of organisations representing civil society, particularly trade unions and users’ associations, and such organisations are involved in preparing and monitoring the decisions to be taken and that reform must respect certain conditions, such as a clear government statement of objectives and priorities, all options are considered; transparency; an appropriate legal framework; and appropriate social safeguards, including consultation with civil society;
17. understreger, at Kommissionen bør hjælpe udviklingslandene med at diversificere den finansielle sektor og banksektoren, således at der også kan ydes små- og mikrokreditter, som ofte er en forudsætning for små virksomheders selvstændighed og udvikling;
Stresses that the Commission should help to enable developing countries to diversify their financial and banking industries so that small and micro loans can also be extended, which are often a precondition for the independence and development of small businesses;
19. erkender, at den private sektor kan spille en positiv rolle i forbindelse med den økonomiske udvikling i tredjelande og bekæmpelse af fattigdom; støtter tanken om at gennemføre EU-bistand til erhvervssektoren i udviklingslandene via mellemled;
Acknowledges the positive role the private sector can play in developing the economy of third countries and in combating poverty; supports the idea of implementing Community assistance to the business sector in developing countries through intermediaries;
∙ politisk dialog, ansvarlig regeringsføring, institutionsopbygning og rådgivning, ∙ støtte til SMV og kooperative virksomhedsformer gennem rådgivning vedrørende tjenesteydelser, kvalificering og virksomhedsmodernisering, ∙ støtte til mikrovirksomheder, navnlig ved at lette adgangen til offentlige goder og kreditter;
Stresses that businesses in third countries should be assisted particularly in the fields of political dialogue, good governance, institution-building and consultancy, promotion of SMUs and cooperatives by means of consultancy in the fields of services, skills and business modernisation, promotion of micro-enterprises, particularly by facilitating access to public goods and credit;
27. glæder sig over den holdning, som Kommissionen har indtaget i sin netop udsendte meddelelse om genoptagelse af Doha-udviklingsrunden, og fastholder, at EU i både multilaterale, regionale og bilaterale forhandlinger skal være lydhør over for udviklingslandenes bekymringer med hensyn til investeringsaftaler;
Welcomes the position on investment negotiations adopted by the Commission in its recent Communication on Restarting the DDA Negotiations, and insists that the EU must be sensitive to the concerns of developing countries regarding investment treaties, whether in multilateral, regional or bilateral negotiations;
30. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, AVS-EU-Rådet, De Forenede Nationer, Verdenshandelsorganisationen, Verdensbanken, Den Internationale Valutafond samt Den Europæiske Unions Handelskammer og medlemsstaternes EU-handelskamre.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the governments and parliaments of the Member States, the ACP-EU Council, the United Nations, the World Trade Organisation, the World Bank and the International Monetary Fund, as well as to the European Union’s Chamber of Commerce and the Member States’ Chambers of Commerce to the EU.
I maj og juni 2003 fremlagde Kommissionen to meddelelser, som indholdsmæssigt var meget tæt forbundne, og som vedrører EU's politik med henblik på det økonomiske system og udviklingen af erhvervssektoren i tredjelande ( KOM(2003) 267 og KOM(2003) 326 ).
In May and June 2003, the Commission presented two communications on closely related subjects, dealing with the European Union’s policy on the economic systems and economic development of third countries ( COM(2003) 267 and COM(2003) 326 ).
Meddelelserne berører i det væsentlige situationen i udviklingslandene og belyser erhvervssektoren, især de små og mellemstore virksomheder (SMV), samt reformen af de statsejede virksomheder med hovedvægten lagt på offentlige værker og anlæg.
These documents are primarily concerned with the situation in developing countries and consider businesses - particularly small and medium-sized undertakings (SMUs) – and the reform of State-owned enterprises, particularly in the field of public utilities.
Ud over en analyse af den hidtil førte unionspolitik skal dokumenterne danne grundlag for Kommissionens koncepter til støtte af erhvervssektoren i udviklingslandene og forberede Kommissionens stilling til reformen af statsejede virksomheder i udviklingslandene.
In addition to analysing the EU’s policy to date, the documents are intended to lay the basis for the Commission’s strategies to promote enterprise in developing countries and to prepare the Commission’s position on the reform of State-owned enterprises there.
Hovedlinjerne i dokumentet fra Kommissionen om reformen af statsejede virksomheder i udviklingslandene kan bifaldes.
The Commission document on the reform of State-owned enterprises in developing countries can on the whole be welcomed.
Kommissionen konstaterer, at et stort antal af de statsejede virksomheder i udviklingslandene i de seneste årtier har vist sig ikke at være konkurrencedygtige, for så vidt angår effektivitet, styringskvaliteter og tekniske ressourcer.
The Commission notes that in recent decades many State-owned enterprises in developing countries have proved uncompetitive in terms of their economic efficiency, management qualities and technical equipment.
Dette har delvis ført til en voldsom belastning af det statslige budget, et fald i den økonomiske effektivitet/udvikling af samfundsøkonomien eller en indskrænkning af forsyningen af befolkningen med væsentlige forsyningspligtydelser (for så vidt der var tale om offentlige værker og anlæg).
In some cases this has made them a considerable burden on State budgets, reduced economic efficiency/slowed the development of the economy or limited the provision of basic services to the public (where public utilities were involved).
De vigtigste reaktioner på disse problemer har været markedsliberalisering som foreskrevet i strukturtilpasningsprogrammerne og en ændring af incitamenter og kontrol via de statsejede virksomheder samt i sidste ende afståelse fra kontrol, dvs. privatisering.
The reaction to this was measures largely imposed by means of structural adjustment programmes, ranging from marketisation and changes in incentives and controls over State-owned enterprises to the surrender of control, i.e. privatisation.
Denne fremgangsmåde har imidlertid ikke altid medført en forbedring af situationen og har haft væsentlig andel i den fortsatte udbredelse af fattigdom i udviklingslandene.
However, this approach has not always improved the situation and has been a major factor in the further spread of poverty in developing countries.
Det er glædeligt, at Kommissionen slår fast, at der er flere muligheder for reform af statsejede virksomheder.
Fortunately, the Commission finds that there are various options for reforming State-owned enterprises.
Det drejer sig hovedsageligt om
These may be summarised as:
∙ reform af en statsejet virksomhed uden ændring af ejerforholdene (f.eks. indføring af driftsøkonomisk virksomhedsstyring ved bevarelse af det statslige ejerskab), ∙ omstrukturering inden for den offentlige sektor, ∙ offentlig-private partnerskaber, ∙ delvis privatisering, ∙ fuldstændig privatisering.
∙ reform of a public enterprise without altering its ownership structure (e.g. introduction of commercial management while the enterprise remains in State ownership) ∙ restructuring within the public sector ∙ public-private partnerships ∙ partial privatisation ∙ complete privatisation.
Det fremgår ikke direkte af dokumentet fra Kommissionen, men der synes alligevel at være en præference for at støtte delvis eller fuldstændig privatisering af statsejede virksomheder, navnlig inden for industrisektoren, mens en reform uden ændring af virksomhedernes ejerforhold eller offentlig-private partnerskaber, især på delområder inden for forsyningspligtområdet, betragtes som formålstjenlig.
Although the Commission document does not make this clear, there seems to be a preference for supporting partial or complete privatisation of public enterprises particularly in the commercial sector, while, particularly in the field of public utilities, it is felt to be worthwhile to carry out reforms without altering the ownership structure, or else to engage in public-private partnerships for parts of their mission.
Ifølge Kommissionen er det afgørende, at rammebetingelserne inddrages, når der træffes afgørelse om valget af reformvariant.
According to the Commission it is absolutely vital to take account of the parameters when selecting among different types of reform.
Det skal undersøges, om rammebetingelserne skal ændres, inden en reform vil kunne gennemføres med det ønskede resultat til følge.
It is necessary to assess whether the parameters need to be altered before a reform can succeed.
Det er særlig vigtigt at iværksætte en nøje undersøgelse af målsætningen og rammebetingelserne, inden en reform påbegyndes.
Before implementing a reform, it is particularly important to examine precisely its objectives and the conditions in which it is to be carried out.
Navnlig på området for offentlige værker og anlæg bør en reform bidrage til en positiv udvikling af adgangen til ydelserne, deres overkommeligheden og kvalitet.
In the field of public utilities in particular, any reform should have a positive impact on the solution of such problems as access, affordability and quality of services.
Kommissionen opstiller en form for retningslinjer for reformen af statsejede virksomheder, som omfatter følgende elementer:
The Commission provides what are effectively guidelines for the reform of State-owned enterprises, which comprise the following elements:
∙ klar fastsættelse fra regeringens side af målsætning/prioriteringer til sikring af gennemsigtig overvågning, ∙ vurdering af alle muligheder for reform af statsejede virksomheder, ∙ sikring af gennemsigtighed gennem hele reformprocessen for at reducere risikoen for korruption og for at sikre sig støtte fra såvel den indenlandske befolkning som fra udlandet, ∙ etablering af passende lovgivningsrammer og mulighed for overvågning af reformvirkningen efter gennemførelsen, ∙ tilvejebringelse af gunstige rammebetingelser med henblik på at tiltrække udenlandske investorer, ∙ inddragelse af reformen af den finansielle sektor som forudsætning for en vellykket reform, ∙ afsikring af reformen ved hjælp af en egnet strategi for social beskyttelse.
∙ clear setting of objectives/priorities by the government in order to ensure transparent supervision, ∙ examination of all options for reforming State-owned enterprises, ∙ transparency throughout the reform process in order to reduce the risk of corruption and ensure the support of the indigenous population and from abroad, ∙ an appropriate regulatory framework and scope to monitor post-reform performance, ∙ creation of a favourable business climate to attract foreign investment, ∙ inclusion of reform of the financial sector, which is a fundamental precondition for a successful reform, ∙ an appropriate social protection strategy to ensure the success of the reform.
I dokumentet udtaler Kommissionen sig imod ensidigt at insistere på at gennemføre en privatisering af statsejede virksomheder.
In its document, the Commission opposes the one-sided view that public enterprises ought as a matter of principle to be privatised.
Ordføreren understreger, at der navnlig inden for sektoren for offentlige forsyningspligtydelser er grund til at fare med lempe.
The rapporteur stresses that, particularly where public utilities are concerned, caution is required.
I spørgsmålet om ejerforhold af offentlige værker og anlæg bør EU indtage en neutral holdning, jf. artikel 295 i EF-traktaten.
The EU should maintain a neutral position regarding the ownership of public utilities, as required by Article 295 of the EC Treaty.
Særlig offentlige værker og anlæg inden for områderne vandforsyning, kloakering og energiforsyning synes ikke velegnede til privatisering, og også ved reformer på andre områder såsom trafikal infrastruktur, posttjenester og telekommunikation bør der - som ved alle reformer af offentlige virksomheder - foretages en grundig vurdering af situationen og reformbehovet.
Particularly in the fields of water supply, drainage and energy supply, it seems inappropriate to privatise public utilities, but in addition to these, the situation and the need for reform should be assessed carefully in the case of basic transport infrastructure, postal services and telecommunications and indeed all reforms of public enterprises.
De forskellige reformmuligheder skal holdes op mod hinanden, idet det synes nødvendigt at inddrage det civile samfund, navnlig forbrugerorganisationer og fagforeninger, i beslutningsprocessen og ved kontrollen af de iværksatte foranstaltninger.
The various options for reform must be weighed up, and it is essential to involve civil society, particularly users’ or consumers’ organisations and trade unions, in decision-making and in monitoring the measures taken.
I hvert tilfælde gælder det om at holde sig det erklærede overordnede mål for EU's udviklingssamarbejde - nemlig fattigdomsbekæmpelsen - for øje.
At all events, the stated overriding objective of the EU’s development cooperation – combating poverty – must be taken into account.
Ordføreren understreger endvidere nødvendigheden af ikke at overse udviklingslandenes interesse i den strategiske betydning af en effektiv statslig erhvervssektor også inden for produktionssektoren med henblik på at modtage midler og styringsinstrumenter til varetagelsen af statens ansvarsområde ved håndhævelsen af prioriteringerne af den nationale udvikling, fattigdomsbekæmpelsen, bæredygtigheden og miljøbevarelsen, diversificeringen af erhvervsstrukturerne og varetagelsen af udenrigspolitiske interesser.
The rapporteur also stresses how important it is not to lose sight of the fact that, on strategic grounds, developing countries also have an interest in efficient State-owned enterprises in the production sector to provide resources and management instruments for use in exercising the State’s responsibility for attaining the priorities of national development, combating poverty, sustainability and preserving the environment, diversification of the economy and safeguarding foreign-policy interests.
Ordføreren gør opmærksom på, at det i forbindelse med privatiseringen af statsejede virksomheder i udviklingslandene, især i de mindst udviklede af disse, ofte er et problem, at der ikke findes en økonomisk stærk middelklasse.
The rapporteur would observe that one of the problems which frequently stands in the way of privatisation of State-owned enterprises in developing countries, especially in the least developed countries, is the absence of an economically potent middle class.
Denne situation kan føre til, at kun udenlandske (multinationale) virksomheder har den nødvendige finansielle kapacitet til at overtage en statsejet virksomhed, hvilket kan betyde, at udviklingslandets muligheder for at fastsætte og håndhæve passende rammebetingelser begrænses.
Because of this situation, it may be the case that only foreign (and perhaps only multinational) companies possess the financial capacity to take over a State-owned enterprise, which may limit the scope for the developing country to impose and enforce appropriate conditions.
I stedet anbefales det, at statsejede virksomheder bevares på indenlandske hænder.
It would be desirable for State-owned enterprises to be taken over by domestic capital instead.
En mulighed for at imødegå dette dilemma kunne være indførelsen af samarbejdsmuligheder i drøftelserne om reform og privatisering af statsejede virksomheder.
One possible way of coping with this dilemma is by introducing cooperative models into the debate on reforming and privatising State-owned enterprises.
Der er blandt andet mulighed for at overtage en statsejet virksomhed ved at etablere en virksomhed eller et kooperativ bestående af enkeltpersoner, mikrovirksomheder, SMV, kooperativer og lokale og regionale myndigheder.
For example, it is possible to set up a company or cooperative comprising individuals, micro-enterprises, SMUs, cooperatives and local or regional authorities to take over a State-owned enterprise.
Dette kooperativ kan overtage en del af den statsejede virksomhed og med årene og i takt med det opnåede overskud øge ejerandelen, idet der på denne måde på mellemlang sigt opnås en fuldstændig privatisering, uden at det fører til, at virksomheden ejes 100 % af kun én parthaver.
Such a cooperative can take over part of a State-owned enterprise and, over the years, using its profits, expand its share in order in the medium term to achieve complete privatisation, without any need for the enterprise to fall under the control of a single shareholder.
En sådan model vil sandsynligvis ikke kunne anvendes i alle lande, men Kommissionen bør tage en sådan løsningsmodel med i overvejelserne og inddrage denne i drøftelserne om mulige reform- og privatiseringsprocesser på internationalt plan.
To be sure, this model is likewise not applicable to all cases in all countries, but the Commission ought also to consider this type of solution and to put it forward in the debate on possible reform and privatisation processes at international level.