natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hvad angår reserverne, foreslår Det Midlertidige Udvalg, at der opbygges en reserve til fremme af konkurrenceevnen (på op til maksimalt 7 milliarder euro til erstatning for Væksttilpasningsfonden), en samhørighedsreserve (3 milliarder euro), en nødhjælpsreserve (1,5 milliarder euro) og Solidaritetsfonden (6,2 milliarder euro).
Turning to reserves, the temporary committee proposes the creation of reserves for competitiveness (capped at €7bn and replacing the Growth Adjustment Fund), cohesion (€3bn), emergency aid (€1.5bn) and the Solidarity Fund (€6.2bn).
Hvad sker der, hvis forhandlingerne bryder sammen?
What happens if the negotiations break down?
Hvis de 25 EU-medlemsstater og Europa-Parlamentet ikke kan nå til enighed i tide om de kommende finansielle overslag (vel vidende, at den nuværende finansielle ramme udløber ved udgangen af 2006), foreligger der to valgmuligheder:
If the twenty-five EU governments and the European Parliament do not agree in time on the next Financial Perspective (bearing in mind that the current FP expires at the end of 2006), two options can be envisaged:
Denne forhøjelsessats kan dog ikke overskride stigningstakten for det pågældende år i Fællesskabets BNI De forskellige udgiftskategorier fastholdes.
However, this rate could not exceed the expected growth rate of Community GNI.
Den interinstitutionelle aftale opsiges:
The existing expenditure categories of the FP would be preserved.
Dette giver Europa-Parlamentet mere råderum, hvad angår de ikke-obligatoriske udgifter.
This would give the EP more room for manoeuvre on non-compulsory expenditure.
De finansielle overslags udgiftsområder forsvinder, og der sondres i budgettet herefter kun mellem obligatoriske udgifter, i alt væsentligt landbrugsudgifter (Rådet fastsætter disse suverænt), og ikke-obligatoriske udgifter (Europa-Parlamentet har det sidste ord, når det drejer sig om disse udgifter).
The budget would be divided into ‘compulsory’ expenditure (mainly agriculture, on which the Council has the final say) and ‘non-compulsory’ expenditure (on which Parliament has the final word) which would be calculated according to the maximum rate of increase.
Dette scenario er muligt, hvis Europa-Parlamentet afviser en aftale indgået i Rådet, som Parlamentet finder utilstrækkelig.
This scenario is also theoretically possible if Parliament rejects a deal reached by the European Council.
Det bliver næsten umuligt at iværksætte de flerårige programmer, hvilket vil få direkte indvirkning for modtagerne af fællesskabsmidlerne, såsom forskere, studerende, tilbagestående regioner, der har behov for bevillinger til moderniseringsprojekter.
Even with an annual budget, multi-annual programming would be possible either with ad hoc agreement between Council and Parliament on the financing or with the annual confirmation of the amounts, on the assumption that the legislative programs will be adopted.
Vil den britiske rabatordning blive afskaffet?
Will the UK rebate be abolished?
Reformen af ordningen med EU's egne indtægter (hvor forskellige indtægter finansierer fællesskabsbudgettet) er ganske vist relateret til problematikken omkring de finansielle overslag, men har alligevel ikke ført til indgåelse af en aftale i Ministerrådet på trods af gentagne opfordringer fra Europa-Parlamentet.
The reform of the ‘own-resources’ system (the main source of revenue of the EU budget) is closely linked to the Financial Perspective but the Council has so far failed to reach agreement on this, despite repeated urging from Parliament.
Europa-Kommissionen har foreslået de 25 EU-medlemsstater at overveje indførelsen af et nyt system til finansiering af EU baseret på en ny skattemæssig indtægtskilde relateret til energi, moms eller til virksomhedsbeskatning.
The Commission has asked the Council to consider a different funding system for the EU, with a new fiscal resource based on an energy tax, VAT or corporate income tax.
Indtil videre har medlemsstaterne været stærk imod at undersøge denne mulighed.
The Member States have firmly resisted this idea so far.
En anden anstødssten mellem de 25 medlemsstater er den "britiske rabatordning".
Another important issue is the UK rebate.
Denne ordning, der blev indført i 1984 på premierminister Margaret Thatchers opfordring, korrigerer for en uligevægt på budgettet.
This mechanism, introduced in 1984 at the insistence of Margaret Thatcher, is designed to correct a budgetary imbalance.
Dengang gjorde briterne gældende, at tilbageførslen fra fællesskabsbudgettet var meget lille, selv om BNP pr. indbygger i Storbritannien var lavere end EF-gennemsnittet.
At the time the UK argued that it received very little from the Community budget even though Britain’s per capita GDP was well below the Community average.
Med henblik på at løse spørgsmålet har det luxembourgske formandskab foreslået en gradvis fjernelse af den britiske rabatordning, der udgør 5,3 milliarder euro i 2004.
The Luxembourg presidency, in a bid to resolve the situation, has suggested phasing-out the UK rebate, which was worth €5.3bn in 2004.
Hvad angår det ømtålelige spørgsmål om egne indtægter, angives følgende i betænkningen fra Det Midlertidige Udvalg: Europa-Parlamentet "vil ved sin endelige afstemning tage hensyn til" , om Rådet tager højde for nødvendigheden af en vidtgående reform af den nuværende ordning for EU's egne indtægter på en måde, der gør det muligt at fordele de nye udgifter "retfærdigt" mellem medlemsstaterne.
On the own resources issue, the temporary committee’s report states that Parliament will ‘ take account in its final vote ’ of how the Council acknowledges the need to reform the own resources system so as to share out new expenditure ‘ fairly ’ among Member States.
Historisk oversigt over de finansielle overslag
Historical background
Ved de finansielle overslag planlægges EU's udgifter over en given periode i overensstemmelse med de politiske hovedprioriteringer, som EU-institutionerne har fastsat.
The Financial Perspective lays down a framework for Community expenditure over a given period, on the basis of broad priorities decided by the EU institutions.
De angiver det maksimale niveau og sammensætningen af de forventede fællesskabsudgifter og godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet (regeringerne) og Kommissionen i en interinstitutionel aftale.
It establishes the maximum figures and the breakdown of foreseeable expenditure by the Community and is decided jointly by the Parliament, the Council (national governments) and the Commission under an Interinstitutional Agreement.
Systemet med de finansielle overslag søger således at styrke budgetdisciplinen, at styre den samlede udgiftsstigning og at sikre en harmonisk gennemførelse af proceduren.
The aims of the FP are thus to tighten up budgetary discipline, keep the overall increase in spending under control and ensure that the budget procedure functions smoothly.
Siden dette systems indførelse har Den Europæiske Unions budget været under tæt kontrol uden den mindste mulighed for budgetskred.
Since this system was introduced, the EU budget has been kept firmly under control, without the slightest overspend.
Det fremkomne overskud år efter år – i modsætning til medlemsstaternes budgetproblemer i visse perioder – vidner om denne disciplin i forvaltningen af bevillingerne, endog om en underudnyttelse.
The fact that there is a budget surplus year after year indicates how disciplined the EU’s budgetary management has been and contrasts with the budget problems faced by the Member States in some periods.
Derudover er budgettets absolutte størrelse i procent af BNP forblevet særdeles beskedent.
Moreover, the absolute size of the budget as a percentage of GDP is very modest.
Med en gennemsnitlig procentsats på 1 % af BNP i perioden 1988-2002, dvs. et godt stykke under de vedtagne lofter, har den procentvise andel af udgifterne, som er afholdt i henhold til Fællesskabets budget, i forhold til loftet for egne ressourcer været fortsat faldende siden 1996.
The Community budget has been equivalent to an average 1% of GDP over the period 1988-2002, i.e. well below the ceilings laid down, and has steadily decreased in relation to the own resources ceiling since 1996.
Stigningen i bevillings- og betalingsforpligtelserne indeholdt i budgettet har ligeledes været klart aftagende over de seneste år.
In addition, the increase in commitment and payment appropriations under the budget has slowed down markedly in recent years.
Det skal endelig fremhæves, at programmeringsperioden 2000-2006 blev indledt med et fald på ti milliarder (-11,9 %) i betalingsforpligtelser i forhold til den foregående periode.
And it is worth noting that the programming period 2000-2006 started out at a figure of 10 billion euros less (-11.9%) in commitment appropriations than the previous period.
Når alt kommer til alt, er de årlige stigninger i Fællesskabets budget klart lavere end de nationale budgetstigninger .
Lastly, the annual increases in the Community budget have been far less than the increases in national budgets.
I referenceperioden 1996-2002 steg fællesskabsbudgettet med 8,2 % i faktiske udgifter (fra 77,032 milliarder euro i udgifter i 1996 til 83,371 milliarder euro i 2002).
For the reference period 1996-2002, the Community budget increased by 8.2% in terms of real expenditure (from 77.032 billion euros in 1996 to 83.371 billion in 2002).
I samme periode blev de samlede nationale udgifter i de daværende 15 medlemsstater gennemsnitligt forøget med 22,9 % (fra 3532,28 milliarder i 1996 til 4342,86 milliarder i 2002).
In the same period, the cumulated national expenditure of the 15 current Member States increased on average by 22.9% (from 3532.28 billion in 1996 to 4342.86 billion in 2002).
Den fjerde øvelse i rækken
The fourth exercise of its kind
De finansielle overslag blev indført i 1988 (Delors I-pakken), opkaldt efter den daværende formand for Europa-Kommissionen, Jacques Delors, som tog initiativ hertil.
The Financial Perspective was initially created in 1988 as part of the Delors I package, named after the President of the Commission, Jacques Delors, whose brainchild it was.
Denne finansielle ramme på mellemlang sigt satte en stopper for de årlige budgetmæssige maratonløb, der ofte var kilde til mange konflikter mellem medlemsstaterne og/eller de institutioner, der udgjorde Fællesskabets virkelighed i slutningen af 1970'erne og starten af 1980'erne.
This medium-term financial framework put an end to the annual budget marathons, which were often a source of serious conflict between the Member States and/or the institutions and were a regular feature of news stories about the Community in the late 1970s/early 1980s.
Europa-Parlamentet og Rådet, budgetmyndighedens to parter, har haft flere voldsomme sammenstød, især i forbindelse med de ikke-obligatoriske udgifter (i dag omhandler disse udgifter, hvor Europa-Parlamentet har det sidste ord, især social- og regionalfondene, forskning og energi med landbruget som en mærkbar undtagelse).
The European Parliament and the Council of Ministers, known together as ‘ the two arms of the budgetary authority ’ , disagreed vehemently on a number of occasions, particularly over increases in non-compulsory expenditure (nowadays this expenditure, on which Parliament has the final say, includes the social and regional funds, research and energy, with the most striking exception being agriculture).
Tre gange, i 1979, 1982 og 1985, har Europa-Parlamentet endda set sig nødsaget til at forkaste budgettet.
On three occasions, in 1979, 1982 and 1985, Parliament even went so far as to reject the budget.
De finansielle overslag indfører lofter både over de samlede udgifter og over hver udgiftskategori.
The Financial Perspective lays down ceilings for total expenditure and for each category of spending.
I indeværende programmeringsperiode er der syv kategorier: landbrug, strukturforanstaltninger, interne politikker, foranstaltninger udadtil, administrative udgifter, reserver og førtiltrædelsesbistand.
For the current programming period, there are seven categories: agriculture, structural measures, internal policies, external action, administrative expenditure, reserves and pre-accession aid.
Den årlige budgetprocedure er ganske vist fortsat nødvendig med henblik på at fastsætte udgiftsniveauet pr. post.
An annual budgetary procedure is still needed to decide on the level of expenditure for each item each year.
Efter rådsmødet i Edinburgh i 1992 blev der indgået en ny trepartsaftale for en syvårig periode (Delors II-pakken), derefter en ny i 1999 efter rådsmødet i Berlin, hvor Agenda 2000 blev vedtaget.
Following the Edinburgh European Council in 1992, another agreement was reached covering the next seven years (Delors II package).
Indtil nu har de finansielle overslag altid genspejlet strategiske retningslinjer og vigtige politiske valg:
On each occasion the Financial Perspective has reflected the strategic principles and policy choices of the time:
– 1988‑1992 : afslutning af budgetkrisen, slut på landbrugets dominerende stilling i budgettet, iværksættelse af strukturpolitikker;
– 1988-1992 : budgetary crises end, agriculture ceases to dominate the budget, structural policies are launched;
– 1993‑1999 : væsentlig forhøjelse af strukturfondene (+41 %), der blev gjort til det foretrukne instrument for økonomisk og social samhørighed som grundlag for den fælles valuta;
– 1993-1999: the structural funds are substantially increased (+41%) and become the chief instrument for the economic and social cohesion needed to underpin the single currency;
– 2000‑2006 : stabilisering af fællesskabsbudgettet, ingen forhøjelse af egne indtægter, besparelser med henblik på finansiering af udvidelsen.
– 2000-2006 : the Community budget is stabilised, own resources do not increase, savings are made to finance enlargement.
Enigheden om de finansielle overslag er hver gang blevet uddybet i forbindelse med forhandlingen om indgåelse af en interinstitutionel aftale mellem Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet og Ministerrådet.
The agreement on the Financial Perspective has been accompanied every time by the negotiation of an Interinstitutional Agreement between the Commission, Parliament and the Council of Ministers.
Disse interinstitutionelle aftaler er ikke juridisk bindende og kan opsiges af såvel Rådet som Europa-Parlamentet.
These Interinstitutional Agreements are not legally binding and can be abrogated by the Council or Parliament.
Indtil i dag har de lagt en dæmper på spændingerne, idet de bidrager til at finde forhandlingsløsninger.
However, they have so far reduced tension by encouraging both sides to try and reach negotiated solutions.
I 10 år har de gjort det muligt at holde de årlige budgetter under de maksimale grænser, samtidig med at Europa-Parlamentet har et stort råderum til at ændre ikke-obligatoriske udgifter.
For the last ten years they have also enabled annual budgets to be kept under the maximum limits, although Parliament still has significant room for manoeuvre to amend non-compulsory expenditure.
Den endelige betænkning udarbejdet af Det Midlertidige Udvalg i Europa-Parlamentet
Final report of the EP’s Temporary Committee
Uddannelse uden grænser – i Erasmus' fodspor
Education without borders; in the footsteps of Erasmus
Det er ikke hver dag, at inspirationen til en populær film kommer fra et EU-program, men det er ikke desto mindre tilfældet i Cédric Klapischs berømte film "L’auberge espagnole" (det spanske kollegium), som er inspireret af udvekslingsprogrammet Erasmus.
It is not every day that an EU programme inspires a popular film, but in Cédric Klapisch's famous film "L’auberge espagnole" (the Spanish youth hostel) the Erasmus student exchange programme proved the inspiration.
I denne film fra 2002 deler en gruppe unge studerende fra forskellige lande en lejlighed i Barcelona under deres "Erasmus-år" på et udenlandsk universitet.
In the 2002 film, a group of young students from different nationalities find themselves sharing an apartment in Barcelona when they do an "Erasmus year" at a foreign university.
Klapischs film havde stort kulttække hos de over én million europæiske biografgængere, der selv havde deltaget i Erasmus-programmet.
Klapisch's film won a considerable cult following among the over one million European film goers who had themselves completed the Erasmus course.
Filmen berører problemerne med at bo i udlandet for første gang, tilpasningen til en anden kultur og et andet sprog og knytningen af særlige bånd til andre unge med helt forskellige kulturelle baggrunde.
The film covers the issues of living abroad for the first time, adjusting to different cultures, languages and forming a common bond with people of your age group from totally diverse cultural backgrounds.
Det siger sig selv, at der helt uundgåeligt opstår hede fysiske forhold mellem nogle af personerne – og at de møder mange fristelser på deres rejse væk fra deres hjem.
Needless to say the film is spiced up considerably by the inevitable physical relationships that develop between some of the characters - and the temptations they face when being away from home.
Med kærlig hilsen fra Rusland
From Russia with love
Dette tema vender Klapisch tilbage til i sin opfølger til filmen, som kom ud i Europa i juni.
This is a theme that Klapisch returns to in the sequel to the film that went on general European release in June.
Filmen har titlen "Les Poupées Russes" (de russiske dukker) og handler om hovedpersonernes genforening i St. Petersborg fem år senere – hvor de allerede er godt i gang med at gøre karriere.
Entitled "les Poupées Russes" (the Russian dolls) we now find the characters reunited in St. Petersburg five years later - and already embarked on their careers.
Som instruktøren siger: "De gør sig også denne gang nye livserfaringer, men nu handler det om at tjene penge, få en karriere og finde den eneste ene.
As the director says "they are still learning about life, but this time it's the next step, earning money, having a career and finding an ideal partner for the rest of their life.
Det er dog mere end noget andet en film om kærlighed".
It's above all though a film about love".
Dette skal du dog ikke lade dig afskrække af, anmeldelserne har indtil videre været ret positive.
Don't let the last sentence put you off though; the reviews thus far have generally been positive.
Erasmus af Rotterdam
Erasmus of Rotterdam
Det er ikke til at sige, hvad den store filosof, teolog og humanist Erasmus af Rotterdam (1466-1536) ville have sagt til disse film.
It is not entirely clear what the great philosopher, theologian and humanist Erasmus of Rotterdam (1466-1536) would have made of the films.
Men i lyset af hans livsvarige bidrag til lærdommen kan vi godt antage, at han ville have støttet det program, som man har opkaldt efter ham.
However, given his lifelong contribution to learning we can reasonably assume that he would have supported the programme named in his honour.
Erasmus tilbragte sit liv med at arbejde og bo i forskellige dele af Europa, hvor han skrev, studerede og underviste mennesker fra mange forskellige lande.
Erasmus spent his life working and living in different parts of Europe, writing, studying and educating audiences from several countries.
Han er blevet beskrevet som "reformationens intellektuelle fader".
He has been described as "intellectual father of the Reformation".
Erasmus i dag
Erasmus today
Det nuværende Erasmus-program blev lanceret af EU i 1987 og har siden sendt flere end 1,2 millioner studerende på udveksling ved universiteter i andre lande.
The present Erasmus programme was launched in 1987 by the EU and since then over 1.2 million students have completed exchange courses at universities outside their own countries.
I studieåret 2003/2004 deltog over 135.000 studerende på 2.199 universiteter.
In the 2003/2004 academic year over 135,000 students took part in 2,199 participating universities.
Den Europæiske Union har bidraget med 950 millioner euro til projektet for perioden 2000-2006, som skal finansiere udvekslingerne, mens de nationale regeringer, universiteterne selv og andre organisationer dækker de manglende beløb.
The European Union has allocated €950 million for the project for the period 2000 to 2006 to fund the exchanges while national governments, universities themselves and other organisations make up the shortfalls in funding.
Programmet er altid blevet støttet på tværs af partiskellene i Europa-Parlamentet.
The programme has always enjoyed considerable cross party support in the European Parliament.
Helga Truepel, som er medlem af De Grønne i Tyskland og næstformand i Parlamentets uddannelsesudvalg, beskrev for nyligt Erasmus som "et af de mest vellykkede programmer, EU nogensinde har lanceret".
Helga Truepel, a German Green member who is Vice-Chairwoman of the parliament's education committee recently described Erasmus as "one of the most successful programmes the EU has ever launched".
Hun opfordrede til, at programmet bliver udvidet, idet hun mente, at alle studerende burde have mulighed for at deltage i programmet.
She called for it to be extended saying "every student (should have) the opportunity to participate".
I 1995 blev programmet indlemmet i EU's "Socrates"-program, som dækker uddannelse fra folkeskoleniveau til universitetsniveau og derefter.
In 1995 the programme was merged into the EU's "Socrates" programme that covers education from school to university and beyond.
Ud over Erasmus-programmet, som primært er rettet mod bachelorstuderende, findes der også mindre "Erasmus Mundus"-legater til studerende, som ønsker at tage en kandidatgrad.
In addition to the Erasmus course, mainly aimed at undergraduates, there are also smaller "Erasmus Mundus" scholarships for students who want to complete a Masters course.
De personer, som ønsker at udnytte disse muligheder og er parat til at udvise det krævede engagement, bør huske på et andet Erasmus-citat: "Hvis jeg får fat i nogle penge, køber jeg en bog; og hvis der er penge tilovers, køber jeg mad og tøj".
For those considering taking advantage of these opportunities and the dedication they require, it may be worth bearing in mind another Erasmus quote "when I get a little money, I buy books; and if any is left I buy food and clothes".
Praktiske oplysninger om Erasmus-programmet Fakta om EU's uddannelsespolitik Link til Europa-Parlamentets Kultur- og Uddannelsesudvalg Website for Erasmus-studerende Dette websted indeholder en profil af Erasmus' liv og arbejde Et websted om Cédric Klapischs seneste film
Practical details about the Erasmus programme Fact sheet on EU education policy Link to the Education and Culture Committee of the European Parliament Website for Erasmus students This website features a profile of the life and work of Erasmus A website dedicated to Cédric Klapisch's latest film
Fri bevægelighed for tjenesteydelser
Free movement of services
Ingen bestrider, i det mindste ikke offentligt, målet om at oprette et egentligt indre marked for tjenesteydelser i EU.
Nobody challenges, at least not openly, the goal of establishing a genuine internal market in services in the Union.
Der er ganske vist divergerende opfattelser af, hvordan målet skal nås og af liberaliseringens omfang.
However, opinions differ on how to achieve this goal and on the extent of liberalisation.
Her kort tid før Europa-Parlamentets beslutning er en ting sikker: Europa-Kommissionens direktivforslag vil få en omfattende ansigtsløftning.
On the eve of the European Parliament’s decision one thing is certain: the European Commission’s proposal for a Directive is due to undergo a major face lift.
Målet om at sikre fri udveksling af tjenesteydelser i Europa er ikke nyt.
The objective of ensuring free movement of services in Europe is not new.
Allerede i 1957 forpligtede de seks stiftende EF-lande sig til at oprette et stort marked, hvor der var fri bevægelighed for personer, varer, kapital og … tjenesteydelser.
Indeed, as early as 1957, the six founding countries of the European Economic Community undertook to create an important market in which persons, goods, capital and services would circulate freely.