natgillin/translations-raw huggingface dataset:
∙ Formel læring : Gensidig anerkendelse (og som følge heraf større gennemsigtighed og sammenlignelighed) af formelle kvalifikationer er det vigtigste punkt.
∙ Formal learning : Mutual recognition (and, therefore, greater transparency and comparability) of formal qualifications is the key issue.
Set i lyset af, at dette emne er blevet drøftet i mange år, er meddelelsen skuffende uklar.
Given that this debate has been going on for years, the Communication is disappointingly unclear.
På den anden side lover Kommissionen, at der inden udgangen af 2002 udvikles et ”porteføljesystem”, som gør det muligt for borgerne på alle uddannelsesstadier at opstille deres kvalifikationer og kompetencer og fremlægge dem”; og, inden udgangen af 2003, ”et ’modulsystem’ til akkumulering af kvalifikationer, så borgerne får mulighed for at kombinere uddannelse fra forskellige uddannelsesinstitutioner og lande”.
On the other hand, it promises the development by the end of 2002 of 'a "portfolio" system which will enable citizens, at all stages of education and training to group together their qualifications and competences and present them'; and, by the end of 2003, of 'a "modular" system for the accumulation of qualifications, allowing citizens to combine education and training from various institutions and countries.'
Hvad er forholdet mellem disse to forskellige metoder? ∙ Ikke-formel læring.
What is the relationship between these two different approaches? ∙ Non-formal learning .
Kommissionen lover inden udgangen af 2002 at ”indlede en systematisk udveksling af erfaringer”; og inden udgangen af 2003 ”på grundlag af den systematiske udveksling af erfaringer (at) udarbejde en opgørelse over metoder, systemer og standarder.”
By the end of 2002, the Commission promises 'a systematic exchange of experience and good practice'; and, by the end of 2003, 'an inventory of methodologies, systems and standards'.
Medlemsstaterne ”vil blive opfordret til at tilvejebringe de retlige rammer, så der kan gennemføres .... identificering, vurdering og anerkendelse af ikke-formel og uformel læring.”
Member States 'will be encouraged to provide the legal framework to implement ... the identification, assessment and recognition of non-formal and informal learning.'
Værdsættelse af ikke-formel læring kræver en grundlæggende holdningsændring.
Valuing non-formal learning requires a fundamental change of attitude.
Hvem betaler?
Who pays?
I meddelelsen anføres det, at ”Det generelle niveau med hensyn til offentlige og private investeringer skal hæves.
The Communication states that 'Overall rates of public and private investment must be raised.
Ansvaret for disse stigninger bør fordeles mellem regering, offentlige myndigheder, arbejdsgivere, arbejdsmarkedets parter og enkeltborgere.”
Such increases should be based on shared responsibility between government, public authorities, employers, social partners and individual citizens.'
Dette er for vagt.
This is too vague.
I meddelelsen står der, at ”medlemsstaterne bør opstille nationale mål med hensyn til en generel forøgelse af investeringerne i menneskelige ressourcer.”
The Communication says that 'Member States should set national targets to raise overall investment levels in human resources'.
Det Europæiske Råd i Barcelona fastlagde et udgiftsloft for forskning på 3 % af BNP.
The Barcelona European Council set a target for spending on research of 3% of GDP.
Medlemsstaterne skal opstille et mål for udgifter til livslang læring.
The Member States need to set a target for expenditure on lifelong learning.
Det ville hjælpe, hvis indikatoren ”den bedst mulige anvendelse af ressourcerne” blev opdelt, og hvis der blev foretaget en klarere sondring mellem formel og ikke-formel læring. ∙ Arbejdsgivere?
It would help if the indicator 'making the best use of resources' were broken down and a clearer distinction made between formal and non-formal learning. ∙ Employers?
Arbejdsgivere og fagforeninger tilskyndes til at ”indgå og gennemføre aftaler på alle passende niveauer om modernisering af arbejdets tilrettelæggelse med henblik på at øge investeringer i livslang læring og give mere tid til læring.”
Employers and trade unions are exhorted to find ways 'to modernise the organisation of work, with a view to increasing investment in lifelong learning and to providing more time for learning.'
Men mens de store virksomheder synes at være ivrige efter at blive inddraget i livslang læring, kniber det med entusiasmen hos SMV’erne: de siger, at de ikke har råd til at undvære personale, når de kun har få ansatte.
But, while big companies seem keen to get involved in lifelong learning, small and medium-sized enterprises are much less enthusiastic: they say that they cannot afford to release staff when they only have a few employees.
Uden lovfæstede rettigheder til betalt fravær (f.eks. 35 timer om året til anerkendt uddannelse), har arbejdstagerne og arbejdsgiverne måske ikke tid til at benytte sig af de nye ordninger til fremme af livslang læring.
Without legally-entrenched rights to paid time off work (e.g. 35 hours per year for properly validated training), workers and employees may not have the time to take advantage of new schemes promoting lifelong learning.
Kommissionen bør også inddrage mere om ngo’ernes rolle i forbindelse med fremme af livslang læring. ∙ Individuelle borgere?
The Commission also needs to say more about the role of non-governmental organisations in promoting lifelong learning. ∙ Individual citizens?
Retten til livslang læring er ikke en blankocheck.
The right to lifelong learning is not a blank cheque.
Man bør støtte innovative ordninger til fremme af livslang læring, som de individuelle borgere skal betale for, eller hvor omkostningerne fordeles, f.eks. gennem de såkaldte ”individual learning accounts”. ∙ En kombination?
Innovative schemes to promote lifelong learning for which individuals pay, or where the cost is shared, should be supported through, for example, individual learning accounts. ∙ A mixed approach?
Dette er løsningen.
This is the way forward.
Men der skal være klare aftaler om, hvordan omkostningerne skal fordeles mellem staten, arbejdsgiverne og den enkelte borger.
But there must be clear agreements setting out how the cost will be shared between the state, employers, and individuals.
Det er nødvendigt med strenge kvalitetsstandarder: Disse skal tage hensyn til, om et kursus ikke kun fremmer beskæftigelsesegnethed, men ligeledes personlig udvikling og aktiv borgerskab.
Strict quality standards are necessary: these must take account of whether a course will promote not only employability but also self-development and active citizenship.
Livslang læring og fællesskabsbudgettet: Bistanden til livslang læring i fællesskabsbudgettet er fortsat svær at kvantificere.
Lifelong learning and the Community budget : Support for lifelong learning in the Community budget remains difficult to quantify.
I princippet kan man medtage hele det kapitel, der hedder B3-1 (uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdom), i Kommissionens budget: I budgettet for 2002 beløber det sig til ca. 523 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger (ca. 0,5 % af Kommissionens budget).
In principle, the whole of the B3-1 (education and coational training) chapter of the Commission budget might be included: in budget 2002, this amounts to some €523 million in commitments apporpriations (approximately 0,5% of the Commission budget).
Kommissionen tilføjer et overslag på yderligere 2 mia. EUR om året for perioden 2000-2006 fra Den Europæiske Socialfond.
The Commission adds an estimate of a further €2 billion per year for the period 2000-2006 from the European Social Fund.
Det er endnu ikke klart, hvor meget rammeprogrammet for forskning vil bidrage med, hvilket også gælder for Den Europæiske Investeringsbank, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og EQUAL-initiativet.
The contribution from the Research Framework Programme is not clear, nor is that of the European Investment Bank, the European Regional Development Fund or the EQUAL initiative.
Er der planer om ”nye” bidrag fra Fællesskabet til livslang læring, som rent faktisk udgør ekstra bidrag?
Is any 'new', genuinely additional, Community expenditure on lifelong learning planned?
Mål, indikatorer og resultater : Livslang læring dækker alle former for uddannelse (formel, ikke-formel og uformel) i alle aldre.
Targets, indicators and outcomes : Lifelong learning covers all forms of education and training (formal, non-formal and informal) at all ages.
Der er derfor fare for, at det, der fremlægges som bestræbelser på at fremme livslang læring, måske i praksis blot er de nuværende programmer og udgifter i ny forklædning.
There is, consequently, a danger that what are presented as efforts to promote it might be no more than a re-labelling of current programmes and expenditure.
Den eneste måde at undgå dette på er ved at fastlægge specifikke mål for livslang læring, entydige og målbare resultatindikatorer samt regelmæssige rapporter om, hvor langt man er nået.
The only way to avoid this is by the establishment of specific targets for lifelong learning; clear and measurable performance indicators; and regular reports on what has been achieved.
Der er allerede identificeret særlige målgrupper (unge, der går tidligt ud af skolen, ufaglærte, personer over 55).
Particular target groups (early school-leavers, the unskilled, those over 55) have already been identified.
Et af de største bidrag, som Kommissionen kan yde til fremme af et europæisk område for livslang læring, er at hjælpe med at fastsætte klare mål og resultatindikatorer.
Helping to establish clear targets and performance indicators is one of the biggest contributions that the Commission can make to promoting a European area of lifelong learning.
Lad handling følge ord: Endelig ses mange af de mangler i de nuværende uddannelsessystemer, som Kommissionen har afdækket, også hos de europæiske institutioner.
Practise what you preach : Finally, many of the shortcomings identified by the Communication in current education and training systems are replicated by the European institutions themselves.
Ansættelsesprocedurerne fokuserer næsten kun på formelle kvalifikationer og skriftlige prøver; viden og erfaringer opnået i tidligere stillinger anerkendes i meget lav grad eller overhovedet ikke, og slet ikke på ikke-formelle eller uformelle måder; og uddannelsen af personalet anses generelt af uafhængige observatører for at være temmelig mangelfuld.
Recruitment procedures rest almost exclusively on formal qualifications and written examinations; there is little or no recognition of knowledge and skills acquired in previous employment, let alone in non-formal or informal ways; and staff training is widely regarded by independent observers as quite inadequate.
Kommissionen (og de andre europæiske institutioner) bør vise, hvor seriøse de er med livslang læring, ved at lade handling følge ord.
The Commission (and the other European institutions) could underline how seriously they take lifelong learning by practising what they preach.
28.maj 2002 UDTALELSE FRA UDVALGET OM BESKÆFTIGELSE OG SOCIALE ANLIGGENDER
28 May 2002 OPINION OF THE COMMITTEE ON EMPLOYMENT AND SOCIAL AFFAIRS
Rådgivende ordfører (*): Herman Schmid
Draftsman (*) : Herman Schmid
På mødet den 12. december 2001 valgte Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender Herman Schmid til rådgivende ordfører.
The Committee on Employment and Social Affairs appointed Herman Schmid draftsman at its meeting of 12 December 2001.
På møder den 19. februar 2002, 16. april 2002 og 28. maj 2002 behandlede udvalget udkastet til udtalelse.
It considered the draft opinion at its meetings of 19 February 2002, 16 April 2002 and 28 May 2002.
Til stede under afstemningen var: Theodorus J.J. Bouwman (formand), Marie-Hélène Gillig, Winfried Menrad og Marie-Thérèse Hermange (næstformænd), Herman Schmid (rådgivende ordfører), Sylviane H. Ainardi, Jan Andersson, Elspeth Attwooll, María Antonia Avilés Perea (for Carlo Fatuzzo), Regina Bastos, André Brie (for Arlette Laguiller), Ieke van den Burg, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo, Proinsias De Rossa, Jillian Evans, Ilda Figueiredo, Fiorella Ghilardotti (for Enrico Boselli), Anne-Karin Glase, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, Richard Howitt (for Elisa Maria Damião), Stephen Hughes, Dieter-Lebrecht Koch (for Enrico Ferri), Ioannis Koukiadis (for Harald Ettl), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jean Lambert, Elizabeth Lynne, Mario Mantovani, Juan Andrés Naranjo Escobar (for Raffaele Lombardo), Ria G.H.C. Oomen-Ruijten (for Thomas Mann), Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Miet Smet, Helle Thorning-Schmidt, Claude Turmes (for Hélène Flautre), Anne E.M. Van Lancker, Barbara Weiler og Sabine Zissener (for James L.C. Provan).
The following were present for the vote: Theodorus J.J. Bouwman, chairman; Marie-Hélène Gillig, Winfried Menrad and Marie-Thérèse Hermange, vice-chairpersons; Herman Schmid, draftsperson; Sylviane H. Ainardi, Jan Andersson, Elspeth Attwooll, María Antonia Avilés Perea (for Carlo Fatuzzo), Regina Bastos, André Brie (for Arlette Laguiller), Ieke van den Burg, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Luigi Cocilovo, Proinsias De Rossa, Jillian Evans, Ilda Figueiredo, Fiorella Ghilardotti (for Enrico Boselli), Anne-Karin Glase, Koldo Gorostiaga Atxalandabaso, Richard Howitt (for Elisa Maria Damião), Stephen Hughes, Dieter-Lebrecht Koch (for Enrico Ferri), Ioannis Koukiadis (for Harald Ettl), Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jean Lambert, Elizabeth Lynne, Mario Mantovani, Juan Andrés Naranjo Escobar (for Raffaele Lombardo), Ria G.H.C. Oomen-Ruijten (for Thomas Mann), Manuel Pérez Álvarez, Bartho Pronk, Miet Smet, Helle Thorning-Schmidt, Claude Turmes (for Hélène Flautre), Anne E.M. Van Lancker, Barbara Weiler and Sabine Zissener (for James L.C. Provan).
Denne meddelelse er et led i opfølgningen på Det Europæiske Råds møder i Lissabon og Feira og er baseret på sidste års omfattende høring om Kommissionens memorandum om livslang læring SEK(2000) 1832 af 30.10.2000. .
This Communication is part of the follow-up to the Lisbon and Feira European Councils and builds on last year's extensive consultation on the Commission's Memorandum on Lifelong Learning SEC(2000) 1832 of 30.10.2000 .
I memorandummet fokuseres der på seks prioriterede indsatsområder, herunder på fællesskabsplan: værdsættelse af læring, forbedring af rådgivningen, øgede investeringer, læring skal bringes tættere på den lærende, fokus på grundlæggende færdigheder og fremme af innovativ pædagogik.
It focuses on six priority areas for action, including at Community level: valuing learning, promoting guidance, raising investment, bringing learning closer to the learner, addressing basic skills and encouraging innovative pedagogies.
Dette søges gennemført ved hjælp af eksisterende procedurer og instrumenter, herunder beskæftigelsesstrategien.
Implementation is proposed through existing processes and instruments, including the Employment Strategy.
Ordførerens holdning
Draftsman's position
Den virkelige styrke ved begrebet "livslang læring" ligger i, at det er så omfattende, og at der fokuseres på læring som en kumulativ, vedvarende proces.
The real strength of the notion of "lifelong learning" lies in its comprehensive scope and its emphasis on learning as a cumulative, continuous process.
Dette afspejler virkeligheden i det nye informationssamfund og det generelle behov for at modernisere og udbygge undervisnings- og læringssystemerne.
This reflects the realities of the new information society and the general need to upgrade and extend education and training systems.
Politikkerne for virkeliggørelse af livslang læring må imidlertid afgrænses, hvis de nødvendige prioriteringer, målsætninger og budgetter skal fastlægges.
However, policies to make a reality of lifelong learning have to be delimited if the necessary priorities, targets and budgets are to be set.
Paradoksalt nok må man så splitte behovene for livslang læring op for at kunne fastlægge princippet.
Paradoxically, then, lifelong learning needs to be broken down in order to be built up!
Alle støtter princippet om livslang læring, ikke mindst efter Lissabon-topmødet, hvor det blev gjort til en integrerende del af den fælles vision om et konkurrencedygtigt Europa baseret på social samhørighed.
Everybody supports the idea of lifelong learning, not least following the Lisbon Summit which made it an integral part of the shared vision for a competitive and cohesive Europe.
Alligevel lå udgifterne til uddannelse og læring i EU stabilt på omkring 5% af BNP i hele perioden 1995-2000 Se SEK(2002) 29/2 af 24.1.2002 - støttedokument til Kommissionens synteserapport til Barcelona. , og i mange lande beskar man bevillingerne til dette område på de nationale budgetter for 2002.
Yet levels of spending on education and training in the EU remained about 5% of GDP throughout the period 1995-2000 See SEC(2002) 29/2 of 24.1.2002 - supporting document to the Commission's synthesis report to Barcelona. and many national budgets for 2002 set reduced allocations for this area.
Dette afspejler medlemsstaternes behov for at prioritere inden for stadig snævrere budgetrammer, men ligeledes deres tvetydige holdning til finansieringen af læring: regeringerne forsøger at flytte noget af byrden, navnlig til erhvervsmæssig uddannelse og læring, over på den enkelte og arbejdsgiverne, mens enkeltpersoner og virksomheder kræver mere af de offentlige myndigheder.
This reflects Member States' need to prioritise within tightening budgets but also their ambiguity as to the funding of learning: governments are seeking to shift some of the burden, especially for vocational education and training, on to individuals and employers while, conversely, individuals and enterprises are demanding more from the public authorities.
Dette problem kan nemmest løses gennem nationale aftaler om livslang læring, hvori man fastlægger de vigtigste aktørers ansvar sammen med nationale mål, der er bindende for alle parter.
This problem would best be addressed by National Lifelong Learning Pacts (NLLPs) that set out the responsibilities of the major stakeholders, along with national targets that are binding for all parties.
Sådanne aftaler vil skulle tage udgangspunkt i realiteterne: Det er kun offentlige myndigheder, der kan afholde udgifterne til grundlæggende, almen uddannelse, idet fremtidens arbejdskraft skal have kvalifikationer på et højere niveau end det sekundære, og det offentliges ansvar skal ligeledes omfatte universiteter, polytekniske læreanstalter osv.
Such pacts would have to be based on realities: only public authorities can bear the cost of initial, general education while, since more of the future labour force must have post-secondary qualifications, public responsibility should extend to universities, polytechnical schools and so on.
De eksisterende ordninger i mange medlemsstater, hvor de studerende afholder leveomkostningerne til gengæld for gratis undervisning, udgør en betydelig byrde for den enkelte - endnu mere, når de studerende også betaler for undervisningen.
The existing arrangements in many Member States, of students meeting living costs in return for free tuition, puts a significant burden on the individual - still more where students also pay for tuition.
Læring, der har til formål at forberede deltagerne på bestemte arbejdsopgaver eller produktionsprocesser, eller som er et led i ordninger vedrørende arbejdets tilrettelæggelse, skal være arbejdsgiverfinansieret.
Learning designed to prepare for specific job tasks or production processes or that is part of work organisation schemes must be employer-financed.
Sådanne bestemmelser er af afgørende betydning for arbejdstagernes fortsatte beskæftigelsesegnethed og bør derfor håndteres af arbejdsmarkedets parter gennem dialog, aftaler og samarbejde på de enkelte virksomheder.
Since such provision is vital to workers' on-going employability, it should be dealt with by the social partners, through dialogue, agreements and joint working at enterprise level.
I nogle medlemsstater er der tendens til, at de enkelte investeringer knyttes til karriereplanlægning og markedsværdien af bestemte kvalifikationer og færdigheder.
There is a trend in some Member States for individual investment to be related to career planning and the market value of particular qualifications and skills.
Men investering i uddannelse er et risikabelt og meget dyrt personligt engagement for de fleste - hvilket er grunden til, at banker kræver stats- eller arbejdsgivergaranti for studielån til studerende fra mindre velhavende familier.
But educational investment is a risky and very costly personal commitment for most people - which is why banks demand a state or employer guarantee for study loans to students from less than wealthy backgrounds.
Individuelle uddannelseskonti er en ny metode, men sådanne ordninger kan kun føre til gennemgribende ændringer, når arbejdsgiverne er villige til at indbetale betydelige bidrag.
Individual learning accounts represent a new approach but such schemes can only substantially change the situation where employers are willing to make significant contributions.
Og for arbejdsgiverne indebærer sådanne investeringer en risiko for, at arbejdstagere, der netop har fået udbygget deres færdigheder, finder et bedre job i en anden virksomhed.
And such investments entail risks for employers as newly up-skilled workers may get better jobs elsewhere.
Individuelle kompetencer og kvalifikationer er vigtige, hvilket understreges i det bidrag, som arbejdsmarkedets parter på EU-plan kom med til det Det Europæiske Råds møde i Barcelona - men uddannelse er hovedsagelig en social proces.
Individual competences and qualifications are important, as emphasised by the EU level social partners' contribution to the Barcelona European Council - but education is essentially a social process.
Lærende organisationer kan skabe og akkumulere fælles færdigheder og evner, der har den allerstørste betydning for produktivitet og konkurrenceevne.
Learning organisations create and accumulate common skills and shared capacities which are of the utmost importance for productivity and competitivity.
I den henseende kan arbejdets tilrettelæggelse have lige så stor betydning for den samlede mængde af færdigheder i en virksomhed som individuelle arbejdstagere med bestemte kompetencer.
In this sense, work organisation may have as great an impact on an enterprise's skill base as the recruitment of individual workers with particular competences.
Uddannelsessystemer har tendens til at forstærke ulighed snarere end at udligne den.
Educational systems tend to exacerbate rather than overcome inequality.
Personer med en solid grunduddannelse vil med størst sandsynlighed fortsætte med at lære - det er grunden til, at politikker og foranstaltninger med henblik på livslang læring skal omfatte foranstaltninger, der kan vende denne tendens.
Those with a solid basic education are most likely to keep on learning - which is why lifelong learning policies and measures must include efforts to reverse this trend.
Dette er rent faktisk vores mest påtrængende politiske prioritering.
Indeed, this is our most urgent policy priority.
Uden betydelig støtte, der kræver mere end engangskurser eller -uddannelsesprogrammer, står personer uden et solidt læringsgrundlag med en uacceptabelt høj risiko for at blive langtidsarbejdsløse.
Without considerable support, requiring more than one-off courses or training programmes, people lacking a solid foundation of learning face unacceptably high risks of long-term unemployment.