natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Agter Rådet at forbedre informationskoordineringen ved at opfordre Eurojust, Europol og Frontex om i samråd med EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Ligestillingsinstituttet og ngo'er hvert år at udsende en fælles rapport om menneskehandel samt ved at støtte udviklingen af en fælles model for medlemsstater og tredjelande til indsamling af data vedrørende menneskehandel?
Does the Council aim to improve the coordination of information by asking Eurojust, Europol and Frontex, in consultation with the FRA, the Gender Institute and NGOs, to publish every year a joint report on trafficking in human beings, and by supporting the development of a common template for Member States and third countries for the collection of data relating to trafficking in human beings?
Hvilken konkret indsats har Rådet planer om for at intensivere forebyggelsen af menneskehandel?
What concrete action does the Council envisage in order to step up prevention of trafficking in human beings?
MUNDTLIG FORESPØRGSEL MED FORHANDLING O-0149/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0149/09
Er Kommissionen enig i, at strategien for EU's indsats på dette område bør være menneskerettighedscentreret, holistisk og fokuseret på eksterne forbindelser, tilbagesendelses- og reintegreringspolitik, sociale hensyn, social integration, migration og asyl, og at nedenstående bør være udgangspunkt herfor?
Does the Commission agree that the EU’s approach to action in this field should be human rights centred, holistic and focus on external relations, return and reintegration policies, social affairs, social inclusion, migration and asylum, and that the following key elements should be taken as a basis:
Agter Kommissionen at forbedre informationskoordineringen ved at opfordre Eurojust, Europol og Frontex om i samråd med EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Ligestillingsinstituttet og ngo'er hvert år at udsende en fælles rapport om menneskehandel samt ved at støtte udviklingen af en fælles model for medlemsstater og tredjelande til indsamling af data vedrørende menneskehandel?
Does the Commission aim to improve the coordination of information by asking Eurojust, Europol and Frontex, in consultation with the FRA, the Gender Institute and NGOs, to publish every year a joint report on trafficking in human beings, and by supporting the development of a common template for Member States and third countries for the collection of data relating to trafficking in human beings?
Hvilken konkret indsats har Kommissionen planer om for at intensivere forebyggelsen af menneskehandel?
What concrete action does the Commission envisage in order to step up prevention of trafficking in human beings?
MUNDTLIG FORESPØRGSEL MED FORHANDLING O-0150/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0150/09
Om: EU-strategien for Donauregionen
Subject: European Strategy for the Danube Region
Floden Donau forbinder ti europæiske lande, herunder seks EU-medlemsstater, på sit ca. 3000 km lange løb fra Schwarzwald (Tyskland) til Sortehavet.
The Danube links ten European countries, six of them EU Member States, over its course of some 3000 km from the Black Forest (Germany) to the Black Sea.
Det Europæiske Råd opfordrede på mødet den 18.-19. juni 2009 Kommissionen til inden 2011 at udarbejde en EU-strategi for Donauregionen.
The European Council of 18-19 June 2009 called on the Commission to draw up, by 2011, a European strategy for the Danube region.
Denne region har en lang tradition for samarbejde: Den europæiske Donaukommission, der blev grundlagt den 30. marts 1856 og oprindeligt havde hovedsæde i Galaţi (Rumænien), var en af de første tværeuropæiske institutioner, og har i dag sit hovedsæde i Budapest (Ungarn).
There is a long history of cooperation in the Danube region: the European Danube Commission, founded on 30 March 1856 and originally based in Galati (Romania), was one of the very first Europe- wide institutions, and is currently based in Budapest (Hungary).
Det er nødvendigt, at EU konsoliderer og integrerer de eksisterende udviklingsprogrammer i regionen for dermed at kunne formulere en EU-strategi for Donauregionen efter samme mønster som EU-strategien for Østersøregionen.
The EU needs to consolidate and integrate the existing cooperation programmes in the region so as to create European strategy for the Danube Region that could follow the model of the EU Strategy for the Baltic Sea Region.
Donaustrategien, der skal udnytte de fordele, som det tværregionale samarbejde mellem landene langs Donau giver, bør bestå af en sammenhængende tilgang og bør fokusere på prioriterede områder som social og økonomisk udvikling, miljøbeskyttelse (især naturbeskyttelsesområder, sundhed, drikkevand), transport (herunder forbindelsen med Rhinen via Rhin-Main-Donau-kanalen) og bæredygtig turisme, videnskabelig udveksling samt kulturarv og den sproglige mangfoldighed i Donaubækkenet.
The strategy for the Danube Region, taking advantage of inter-territorial cooperation between countries along the Danube river, should develop a coherent approach and should concentrate on priority areas such as social and economic development, environmental protection (especially protected nature areas, and healthy drinking water), transport (including the connection with the Rhine, through the Rhine-Main-Danube Canal) and sustainable tourism, scientific exchange as well as cultural heritage and linguistic diversity in the Danube basin.
Parlamentet har siden sidste valgperiode støttet formuleringen af en EU-Donaustrategi, og i september 2008 sendte TRAN-Udvalget en delegation til Donauregionen for at fremme det potentiale, som denne betydelige europæiske flod og dens tilliggende regioner besidder.
Since the last parliamentary term the EP has supported the creation of the EU Danube strategy: in September 2008, the TRAN Committee sent a delegation to the Danube region in order to promote the potential of this great European river and its surrounding regions.
En af delegationens hovedkonklusioner var at nedsætte en EP-tværpolitisk gruppe om Donau.
One of the main conclusions of this delegation was the creation of an EP Danube Intergroup.
Den tværpolitiske gruppe om Donau vil arbejde tæt sammen med højtstående nationale repræsentanter for Donau, regionerne og byerne langs floden, med Kommissionen og andre EU-institutioner og internationale organer såvel som med koordinatorerne for de prioriterede projekter i Donauregionen.
The Danube Intergroup will work closely with the top-level national representatives for the Danube, with the representatives of the regions and cities along the Danube river, with the European Commission and other European and international institutions, as well as with the coordinators of the priority projects for the Danube basin region.
Kan Kommissionen, i betragtning af betydningen af en sammenhængende strategi for Donauregionen, fremlægge oplysninger om status for arbejdet med at udarbejde EU-Donaustrategien, herunder om dens prioriteter, hovedkriterierne for udvælgelse af de projekter der skal indgå i handlingsplanen, herunder afgræsningen af det territorium som strategien skal gælde for, samt om en tidsplan for de pågældende tiltag?
In view of the importance of a coherent strategy concerning the Danube region, can the Commission provide information on the state of play regarding the elaboration of the EU strategy for the Danube region, its priorities, the principal criteria for selecting projects to be included in the action plan, including defining the territory to be targeted by the EU strategy for the Danube region, together with a timetable for the relevant actions?
MUNDTLIG FORESPØRGSEL MED FORHANDLING O-0151/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0151/09
Om: Erfaringerne med anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets hygiejneforordninger (EF) nr. 852/2004, (EF) nr. 853/2004 og (EF) nr. 854/2004
Subject: Experience gained in applying the food hygiene Regulations of the European Parliament and the Council (EC) No 852/2004, (EC) No 853/2004 and (EC) No 854/2004
Den 28. juli 2009 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om, hvor langt man var nået med gennemførelsen af den såkaldte hygiejnepakke.
On 28 July 2009 the Commission published a communication on progress in implementing the 'Food Hygiene Package'.
I meddelelsen vurderede man generelt, at der ikke har været nogen væsentlige problemer.
While the communication took the overall view that no significant problems had arisen, it did refer to a number of problems in implementing the package.
Rapporten indeholdt dog flere oplysninger om problemer i forbindelse med gennemførelsen af hygiejnepakken.
These problems and the extension of the transitional periods that ensued raise a number of questions.
Disse problemer og den forlængelse af overgangsperioder, der er sket, giver anledning til en række spørgsmål.
In view of the above, will the Commission say:
Under indfasningsperioden 2006-2009 blev der i mange lande rapporteret om vanskeligheder i forbindelse med godkendelsen af små og mellemstore virksomheder.
During the initial period 2006-2009 there were reports in many countries about problems in licensing small and medium-sized undertakings.
Hvordan vurderer Kommissionen resultatet i denne henseende, og hvor mange små og mellemstore virksomheder kunne ikke godkendes (venligst opdelt efter land)?
How does the Commission judge the result in this connection and how many small and medium-sized enterprises were refused a licence (arranged by country)?
Forordningerne (EF) nr. 852/2004 , (EF) nr. 853/2004 og (EF) nr. 854/2004 muliggør stor fleksibilitet, navnlig ved anvendelsen af HACCP-kriterierne.
Regulations (EC) No 852/2004 , (EC) No 853/2004 and (EC) No 854/2004 allow a high degree of flexibility, particularly in applying the HACCP criteria.
Hvilke foranstaltninger er der truffet for at garantere de lokale myndigheders retssikkerhed ved anvendelsen af denne fleksibilitet?
Which measures were introduced to ensure legal certainty for the public authorities on the ground in applying this flexibility?
Der bør navnlig være overensstemmelse mellem de lokale myndigheders vurderinger og opfattelsen i Det Europæiske Veterinærkontor i Dublin.
In particular, the public authorities on the ground and the European Food and Veterinary Office in Dublin should adopt a similar approach.
I forordningerne er der fastsat meget strenge bestemmelser, når det gælder information om fødevarekæden.
Information on the food chain in the Regulations is interpreted very narrowly.
Er Kommissionen enig i, at der på dette område bør ske en lempelse ved ændring af forordningerne?
Does the Commission agree that the Regulations should be amended to make them less restrictive?
Anser Kommissionen det for nødvendigt, at de officielle undersøgelser i slagterier, der er fastsat i forordningerne (EF) nr. 853/2004 og (EF) nr. 854/2004, gennemgås for at fastslå, hvor effektive de er med hensyn til at forbedre fødevaresikkerheden?
Does it consider that the official slaughterhouse inspections provided for in Regulations (EC) No 853/2004 and (EC) No 854/2004 should be examined to determine their effectiveness in improving food safety?
I forordning (EF) nr. 882/2004 kræves akkreditering af laboratorier.
Regulation (EC) No. 882/2004 calls for the accreditation of laboratories.
Er Kommissionen enig i, at de europæiske standarder, der er fastsat i artikel 12, stk. 2, kræver store investeringer fra kommunernes side, og at disse standarder bør revideres, således at akkrediteringen i højere grad gøres afhængig af den faglige kompetence, der kan kontrolleres i form af uregelmæssige kontrolforanstaltninger, end af byggeforanstaltninger, der kræver høje investeringer?
Does the Commission agree that the European Standards set out in Article 12 (2) require a high level of investment by municipalities and that they should be reviewed with a view to making accreditation more dependent on technical competence, verified by spot checks, than on building measures requiring a high level of investment?
EFT L 139 af 30.4.2004, s. 55.
OJ L 139, 30.4.2004, p.
MUNDTLIG FORESPØRGSEL MED FORHANDLING O-0152/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0152/09
for EFD -Gruppen
, on behalf of the EFD Group
Om: Forsvar af subsidiaritetsprincippet
Subject: Defence of the principle of subsidiarity
Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg har fastslået, at tilstedeværelsen af et krucifiks i italienske klasseværelser er en overtrædelse af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder.
The European Court of Human Rights in Strasbourg has ruled that the presence of crucifixes in Italian classrooms constitutes a violation of the European Convention for the Protection of Human Rights.
– Det understreges, at artikel 6, stk. 2, i den nye traktat om Den Europæiske Union, der lige er trådt i kraft, definerer de retlige rammer for EU’s tiltrædelse af den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder,
– Article 6(2) of the new Treaty of European Union (TEU), which has just entered into force, defines the legal framework for EU accession to the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms (ECHR).
– og at de grundlæggende rettigheder, som de er garanteret ved den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, og som ifølge medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner udgør generelle principper i EU-retten i overensstemmelse med stk. 3 i ovennævnte artikel.
– Paragraph 3 of that article states that fundamental rights, as guaranteed by the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and as they result from the constitutional traditions common to the Member States, constitute general principles of the Union's law.
Anser Kommissionen Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols afgørelse for at være en alvorlig krænkelse af det grundlæggende subsidiaritetsprincip?
Does the Commission regard the ruling of the European Court of Human Rights as a serious violation of the fundamental principle of subsidiarity?
Hvordan vil Kommissionen anfægte den manglende gennemførlighed af en sådan afgørelse og lov inden for EU’s fremtidige regelsæt i henhold til Lissabontraktaten?
How will the Commission explicitly challenge the applicability of such a ruling and such law in the future legal framework of the EU under the Treaty of Lisbon?
MUNDTLIG FORESPØRGSEL MED FORHANDLING O-0153/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0153/09
Om: EU-samordningsorgan for narkotikabekæmpelse
Subject: Control at EU level in the fight against drugs
Europa-Parlamentet fik for nylig forelagt data fra Det Europæiske Overvågningsorgan for Narkotika og Narkotikamisbrug (EONN).
The European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction recently set out its data before Parliament.
EU's strategi til bekæmpelse af narkotika dækker perioden 2005-2012, men der er brug for en mere ensartet og radikal tilgang.
The EU drugs strategy covers the period 2005-2012 and it is clear that a more uniform and assertive approach is required.
Politikken for forebyggelse og resocialisering bør, navnlig for så vidt angår narkotika, samordnes med politikken for begrænsning af risiciene og mindskelse af skaderne.
We believe that the prevention and rehabilitation policy, in particular with regard to drugs, should be coordinated with a risk limitation and damage reduction policy.
Opmærksomheden henledes også på Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om Stockholmprogrammet.
In view of the above, and also of the resolution of 25 November 2009 on the Stockholm Programme, can the Council say whether it will:
2. at tage politikken for bekæmpelse, forebyggelse og resocialisering, navnlig for så vidt angår narkotikamisbrug, op til fornyet overvejelse?
2. review its policy to combat, prevent and rehabilitate, in particular with regard to drug addiction;
3. at etablere et EU-samordningsorgan for at løse problemet med den manglende samordning eller, som et alternativ, at fastlægge en ordning for udveksling af oplysninger mellem de ovenfor nævnte organer?
3. set up a coordinating body at EU level to improve the lack of coordination or, alternatively, establish a system to ensure that information circulates between the above-mentioned bodies?
MUNDTLIG FORESPØRGSEL MED FORHANDLING O-0154/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0154/09
Opmærksomheden henledes også på Europa-Parlamentets beslutning af 25. november 2009 om Stockholmprogrammet.
In view of the above, and also of the resolution of 25 November 2009 on the Stockholm Programme, can the Commission say whether it will:
MUNDTLIG FORESPØRGSEL MED FORHANDLING O-0155/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0155/09
Om: Proceduremæssige rettigheder i straffesager
Subject: Procedural rights in criminal proceedings
Europa-Parlamentet har længe krævet en retsakt om proceduremæssige rettigheder i straffesager.
The European Parliament has been calling for a legal instrument on procedural rights in criminal matters for a long time.
Kommissionen fremlagde et forslag til rammeafgørelse på området i 2004, men medlemsstaterne kunne ikke nå til enighed.
A proposal for a Framework Decision in this field was presented by the European Commission in 2004 but no agreement was reached by the Member States.
Forhandlingerne om det i 2009 fremsatte forslag til rammeafgørelse om ret til tolke- og oversætterbistand og de ledsagende anbefalinger har ganske vist været frugtbare, men er blevet sat i bero med henblik på de nye institutionelle rammer, der er indført ved Lissabontraktaten, idet resolutionen om en køreplan med henblik på at styrke mistænktes eller tiltaltes proceduremæssige rettigheder i straffesager dog er blevet vedtaget.
Negotiations on the 2009 proposed Framework Decision on rights to interpretation and translation and the accompanying recommendation, while fruitful, have been paused in view of the new institutional framework introduced by the Treaty of Lisbon, although the resolution on a roadmap for strengthening procedural rights of suspected or accused persons in criminal proceedings was adopted.
Det svenske formandskab har vist, at det er fast besluttet på at gøre fremskridt på dette område.
The Swedish Presidency has shown its commitment to making progress on this subject.
Er Rådet enigt med Europa-Parlamentet i, at arbejdet på dette område bør fortsætte som et prioriteret anliggende?
Does the Council agree with the European Parliament that work should continue on this subject as a priority matter?
Hvilke initiativer angående proceduremæssige rettigheder vil Rådet tage eller opfordre til, hvad vil de omfatte, og hvad er tidsplanen?
What initiatives will it pursue or encourage on procedural rights, with what scope and on what timetable?
MUNDTLIG FORESPØRGSEL MED FORHANDLING O-0156/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0156/09
Hvad agter Kommissionen at gøre nu?
What does the Commission now intend to do?
Vil den fremsætte forslag til et direktiv om en række proceduremæssige rettigheder?
Does it envisage tabling a proposal for a directive on a range of procedural rights?
I bekræftende fald: Hvad vil forslaget omfatte, og hvad er måldatoen for fremsættelsen?
If so, what would be its scope, and what is the target date for presenting it?
Vil Kommissionen alternativt fastholde en etapevis tilgang i overensstemmelse med køreplanen?
Alternatively, does the Commission intend to keep to a step-by-step approach in the spirit of the 'roadmap'?
Vil den genfremsætte forslaget til regler angående tolke- og oversætterbistand som et direktivforslag?
Will it resubmit the measure on interpretation and translation as a proposed directive?
MUNDTLIG FORESPØRGSEL MED FORHANDLING O-0157/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0157/09
Om: EU's tilbagetagelsesaftaler med tredjelande
Subject: EU readmission agreements with third countries
EU har hidtil undertegnet 11 tilbagetagelsesaftaler med tredjelande (Hongkong, Sri Lanka, Macao, Albanien, Rusland, Ukraine, Bosnien-Hercegovina, Montenegro, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien og Moldova) og undertegner snart sin 12. aftale med Pakistan.
The European Union has, to date, signed 11 readmission agreements with third countries (Hong Kong, Sri Lanka, Macao, Albania, Russia, Ukraine, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, FYROM, Serbia and Moldova) and is soon going to sign its 12th with Pakistan.
Det er dog ikke blevet undersøgt, f.eks. hvad de konkrete virkninger af gennemførelsen vil være, og Europa-Parlamentet har således ikke modtaget nogen oplysninger herom.
However, no information has been gathered and communicated to the European Parliament concerning - among other matters - the concrete impact of their implementation.
Kan Kommissionen oplyse Europa-Parlamentet om, hvor mange tredjelandsborgere, der er blevet sendt tilbage til deres oprindelses- eller transitlande i henhold til de enkelte af de 11 aftaler, der allerede er blevet undertegnet?
Can the Commission inform the European Parliament how many third country nationals have been returned to countries of origin or transit in application of each of the 11 agreements already signed?
Af disse oplysninger bedes det fremgå, hvor mange der er vendt hjem pr. nationalitet, om hjemrejsen har været tvunget eller frivillig, og hvor sårbare de tilbagevendte har været (i tilfælde af mindreårige uden ledsagere).
Can these data indicate the numbers, by nationality, of the people returned, the voluntary or forced nature of the return and the vulnerability of the people returned (in the case of unaccompanied minors)?
Har Kommissionen i overensstemmelse med sine forpligtelser i henhold til artikel 3 i den europæiske menneskerettighedskonvention indhentet oplysninger om konsekvenserne af tilbagesendelserne, blandt andet for personer, der af et af de 11 undertegnende lande sendes videre til et andet tredjeland (i henhold til såkaldte "kaskadeaftaler") i medfør af andre bilaterale aftaler?
In accordance with its responsibility under Article 3 of the European Convention on Human Rights, has the Commission gathered information on the consequences of the return procedures, inter alia concerning people being further returned to other third countries by one of the 11 signatories (under so-called 'cascade agreements') pursuant to other bilateral agreements?
MUNDTLIG FORESPØRGSEL MED FORHANDLING O-0158/09
ORAL QUESTION WITH DEBATE O-0158/09
Om: Religiøse og kulturelle symboler i det offentlige rum
Subject: Display of religious and cultural symbols in public places
Den 10. november 2009 indgav Antonio Cancian et spørgsmål til spørgetiden til Kommissionen ( H-0414/09 ) og Rådet ( H-0413/09 ) om den nylige afgørelse truffet af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, hvori denne gav en italiensk-finsk borger medhold i en klage gående ud på, at krucifikser skulle fjernes fra klasseværelser.
On 10 November 2009 Mr Antonio Cancian tabled an Oral Question to the Commission ( H-0414/09 ) and to the Council ( H-0413/09 ) on the recent ruling by the European Court of Human Rights approving an application from an Italo-Finnish citizen seeking to remove crucifixes from schools.
I spørgsmålet advares der om risikoen for, at en bred fortolkning af det princip, som Strasbourg-domstolen har gjort gældende, vil kunne føre til fejlagtige konklusioner, dvs. drage spørgsmålet om, hvorvidt der bør fremvises religiøse og kulturelle symboler i det offentlige rum, i tvivl.
The question warns against the risk that a broad interpretation of the principle enunciated by the European Court in Strasbourg might call into question the display in public places of religious and cultural symbols.
Kommissionen besvarede dette spørgsmål på en temmelig lakonisk måde for at undgå at tage stilling i sagen.
The Commission gave a somewhat cursory reply in order to avoid taking a stand on the issue.
Selv under behørig hensyntagen til Menneskerettighedsdomstolens beføjelser mener ovenstående medlemmer dog ikke, at EU-institutionerne kan ignorere risikoen for, at den måde, katolicismens symboler behandles på i dag, på et senere tidspunkt vil kunne bruges mod EU's symboler.
We believe, however, that even while acknowledging the different spheres of responsibility the Community institutions cannot ignore the risk that the present attitude to symbols of the Catholic faith may some day be used against EU emblems.