natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Europa-Parlamentet har efterfølgende vedtaget to beslutninger om ulovligt erhvervede kulturgoder, dels en beslutning fra 1995 EFT C 17 af 22.1.1996, s. 199. om tilbagelevering af ulovligt erhvervet ejendom til jødiske samfund og dels en beslutning fra 1998 EFT C 292 af 21.9.1998, s. 166. om tilbagelevering af holocaust-ofres ejendom.
The Parliament has subsequently adopted two resolutions on the issue of looted cultural goods, one in 1995 OJ C17, 22.01.1996. on the return of plundered property to Jewish communities and the other, on the restitution of property belonging to Holocaust victims, in 1998 OJ C292, 21.09.1998 .
EU har således gjort en berettiget indsats for at anerkende det historiske faktum, at der skete ulovlig erhvervelse af kunstværker i tidsrummet fra 1933 til 1945, men EU har endnu ikke opstillet de overordnede retningslinjer for, hvordan man løser de udestående juridiske problemer vedrørende ulovligt erhvervede kunstværker, som indvirker på alle kunstværkers frie bevægelighed på det indre marked generelt.
Thus the European Union has rightly taken steps to recognise the historical fact of art-looting between 1933 and 1945, but it has not yet established a comprehensive framework to resolve the remaining legal problems arising from looted art, which have an effect on the freedom of circulation of all works of art in the Internal Market.
Et europæisk juridisk problem kræver europæiske løsninger
Need for EU Action on a European Legal Problem
I øjeblikket hersker der stor usikkerhed om retstilstanden på dette område, hvilket betyder, at museer, kunsthandlere, ofre og arvinger har været ude af stand til at få ulovligt erhvervede kulturgoder tilbageleveret eller til at afklare usikkerhedsmomenter omkring kunstværkers oprindelse.
The legal situation in this area is at present entirely unclear, so that museums, art dealers, victims and heirs have been unable to recover looted goods or fill the gap in provenance of art ownership.
Fordringshaverne står over for et vildnis af juridiske problemer, der hyppigt knytter sig til det sted, hvor den ulovligt erhvervede ejendom tilfældigvis dukker op.
Claimants face a bewildering array of legal problems, many driven by the sheer accident of where looted property happens to be found.
Muligheden for at få adgang til oplysninger veksler fra land til land ligesom de retlige standarder for grundlæggende spørgsmål som lovvalg, beviskrav vedrørende ejendomsret, vurdering af, hvornår der kan rejses krav, og konsekvenserne af mellemliggende overdragelser til tilsyneladende intetanende erhververe.
Access to data varies from nation to nation, as do the legal standards regarding such fundamental issues as determining the applicable law, proving ownership, assessing when a claim must be brought and the effect of intervening transfers to allegedly innocent transferees.
Der er behov for retlige og institutionelle rammer, som kan sikre, at fordringshavere, nuværende ejere samt statsejede og ikke-erhvervsdrivende enheder får en mere retfærdig behandling.
There is a need for a legal and institutional framework that will be fairer to claimants, current holders and state-owned and not-for-profit entities.
Desuden er der i høj grad tale om et europæisk problem, der kræver en europæisk løsning, og den kommende udvidelse af Den Europæiske Union gør spørgsmålet endnu mere aktuelt, fordi en række kandidatlande er direkte berørt.
Moreover, this is very much a European problem which requires a European solution, and the forthcoming enlargement of the European Union makes the issue still more important as it directly affects a number of candidate Member States.
Der verserer for tiden ca. 170 sager ved domstole over hele Europa, herunder i Rusland.
Around 170 claims are currently pending in courts all over Europe, including Russia.
I et vist omfang er disse problemer tilsyneladende kulturelt betingede, men formålet med at skabe en europæisk retlig og institutionel ramme omkring ulovligt erhvervede kulturgoder må være at finde en juridisk løsning på nogle decideret juridiske problemer snarere end at gøre spørgsmålet til et kulturelt problem.
While some of these problems may appear to be cultural, the aim of a European legal and institutional framework on looted cultural goods must be to find a legal solution to decidedly legal problems, rather than allowing this to become a cultural problem.
Der kan ikke herske tvivl om problemets juridiske karakter.
There is no doubt that this is a legal problem.
For det første er og bliver totalitære regimers systematiske og vilkårlige plyndring af ejendom en alvorlig overtrædelse af retten til uforstyrret at nyde sin ejendom - som anerkendt i den europæiske menneskerettighedskonvention og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
Firstly, the systematic and discriminatory plunder of property by totalitarian regimes was and remains a serious violation of the human right, recognised by the ECHR and the Charter of Fundamental Rights of the European Union, to peaceful enjoyment of property.
Når der skal tages stilling til, hvilke rettigheder de forurettede parter kan påberåbe sig, er der tale om et rent juridisk anliggende.
Deciding how the rights of those affected by these violations should be addressed raises distinctly legal issues.
For det andet giver sådanne plyndringer anledning til lovkonflikter, der resulterer i, at fordringshavere i samme situation behandles forskelligt i de forskellige EU-medlemsstater, alt efter hvor deres ejendom er havnet.
Secondly, the problem posed by such looting arises from conflicts of law which result in different treatment across the EU for similarly situated claimants, depending on where their property has come to rest.
For det tredje kan man ikke behandle sager om ulovligt erhvervede kulturgoder, uden at der skal tages stilling til juridiske spørgsmål vedrørende folkeret, diverse traktaters anvendelsesområde, international privatret, adgang til oplysninger, ejendomsret, bevisbyrde og forældelsesfrister.
Thirdly, addressing looted cultural goods issues entails sorting through legal questions relating to public international law, the operation of various treaties, private international law, access to information, property rights, the burden of proof and prescriptive periods.
Kort sagt omhandler sager om ulovligt erhvervede kulturgoder i almindelighed følgende spørgsmål, som alle er undergivet divergerende retlige standarder i national ret: (1) Hvordan fastslås det, hvem der har ejendomsret eller adkomst til et kulturgode, og i hvilket omfang giver medlemsstaterne fordringshavere adgang til de nødvendige oplysninger? (2) Hvornår skal der gøres krav gældende om tilbagelevering af ejendom, og hvor lang bør forældelsesfristen være? (3) Har købere, som "i god tro" har aftaget ulovligt erhvervede kulturgoder, rettigheder, og i givet fald hvilke? (4) Hvilke krav kan der gøres gældende over for professionelle sælgere som f.eks. kunsthandlere, der har købt eller solgt ulovligt erhvervede kulturgoder? (5) Hvis der er sket tilbagelevering af et ulovligt erhvervet kulturgode, kan der så efterfølgende gøres indgreb i ejerens muligheder for at eksportere dette kulturgode?
To conclude, looted cultural goods cases generally present the following issues, all of which are subject to diverging legal standards under the laws of Member States: (1) how is ownership or title established and what access to necessary information do Member States offer claimants? (2) when must a demand be made for return of property, and what should be the relevant statute of limitations? (3) what rights, if any, do ‘good faith’ purchasers have in looted cultural goods? (4) what claims run against professional sellers such as art dealers who have bought or sold looted cultural goods? and (5) if a looted cultural good is recovered, may there be limitations on an owner’s ability to export it?
Hver enkelt medlemsstat har sine egne svar på disse spørgsmål, og derfor hersker der usikkerhed om adkomstforholdene, og kulturgoder nyder ikke godt af fri bevægelighed på det indre marked.
The different answers to these questions in the Member States cloud title and impede the movement of cultural goods in the Internal Market.
Mulige initiativer fra Europa-Parlamentets side
Assessment of Possible EP Initiatives
I marts 2003 afholdt Europa-Parlamentet en høring for at danne sig et klart billede af de problemer, der er forbundet med ulovligt erhvervede kulturgoder - formålet var at skabe større offentlig opmærksomhed omkring problemerne og at indkredse mulige EU-løsningsmodeller.
In order fully to appraise the issues raised by looted cultural goods, the European Parliament held a hearing in March 2003 with a view both to raise public awareness and to identify potential EU solutions to the problems posed.
På høringen beskæftigede man sig med følgende spørgsmål for at bane vejen for en samlet europæisk ramme for retfærdig bilæggelse af tvister om ejendomsretten til ulovligt erhvervede kulturgoder:
To pave the way to a comprehensive European framework for the fair resolution of disputes relating to the ownership of looted cultural goods, such a hearing:
- evaluering af de bestræbelser, der er gjort for at iværksætte principperne fra Washington-konferencen, Europarådets beslutning nr. 1205 og Vilnius-forummet
- evaluated efforts to implement the principles set forth at the Washington Conference, in Council of Europe Resolution 1205, and at the Vilnius Forum.
- gennemgang af medlemsstaternes eksisterende programmer for identificering og tilbagelevering af ulovligt erhvervede kulturgoder
- reviewed Member States’ existing programmes for identifying and returning looted cultural goods.
- vurdering af eksisterende og planlagte databaser over ulovligt erhvervede kulturgoder og af mulighederne for at udvide offentlige databaser, således at de kan benyttes til at foretage mere omfattende søgninger efter aktiver i forbindelse med bestemte værker og/eller krav
- assessed existing or planned databases relating to looted cultural goods and the feasibility of expanding public databases to allow more comprehensive asset searches tied to specific works and/or claims.
- indførelse af ensartede standarder for identificering og håndtering af ulovligt erhvervede kulturgoder, også kulturgoder af tvivlsom oprindelse
- established uniform standards for the identification and handling of looted cultural goods, including looted cultural goods which raises provenance questions.
- evaluering af den nuværende rækkevidde af EU-bestemmelser og europæiske traktater eller aftaler vedrørende import/eksport og toldregler, som kan have relevans for indførelsen af ensartede standarder for identificering og behandling af ulovligt erhvervede kulturgoder
- evaluated the current scope of EU regulation and inter-European treaties or agreements regarding import/export and customs regulation that might relate to establishing uniform standards for the identification and treatment of looted cultural goods.
- gennemgang af de igangværende bestræbelser på at etablere et parallelt samarbejde med myndighederne i Rusland, de central- og østeuropæiske lande og andre jurisdiktioner med hensyn til identificering og tilbagelevering af ulovligt erhvervede kulturgoder
- reviewed existing efforts to establish parallel cooperation with the authorities in Russia, the Central and East European Countries, and other jurisdictions linked to the identification and recovery of looted cultural goods.
- bedømmelse af Lugano-konventionens anvendelse og udvikling og nuværende praksis med hensyn til anvendelsen af denne konvention i forbindelse med fuldbyrdelse af retsafgørelser om løsøre (eller kulturgoder)
- appraised the use and development of the Lugano Convention and current practice relating to use of that Convention to enforce judgments as to movable property (or cultural objects).
- drøftelse om, i hvilket omfang den europæiske menneskerettighedskonvention, Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og EF-Domstolens og Menneskerettighedsdomstolens praksis kunne finde anvendelse på spørgsmålet om ulovligt erhvervede kulturgoder.
- discussed how the European Convention on Human Rights, the Charter on Fundamental Rights and the jurisprudence that has developed in the ECJ and Court of Human Rights might relate to stolen or looted cultural goods.
Høringen viste med al ønskelig tydelighed, at den nuværende situation er præget af manglende retssikkerhed, manglende gennemskuelighed og manglende konsekvens.
The hearing abundantly showed that the current situation lacks legal certainty, transparency and a coherent approach.
Der er tale om et grænseoverskridende problem, som kræver en grænseoverskridende løsning.
This is a cross border issue calling for a cross-border solution.
Hovedformålet med dette EP-initiativ er at foreslå, at der udvikles gennemskuelige retsmidler i overensstemmelse med de gældende principper i EU-retten og folkeretten.
The main objective of this European Parliament initiative is to propose the development of transparent remedial structures, which should be consistent with applicable principles of European and international law.
EU bør spille en førende rolle ved oprettelsen af en grænseoverskridende koordineringsmyndighed, som skal træde i stedet for den nugældende ordning, hvor disse tvister behandles sag for sag efter sag efter national ret.
The European Union should play a leading role in creating a cross-border, coordinating authority that would replace the present system where these disputes are addressed case by case under national law.
For at spille denne førende rolle bør EU fastlægge ensartede spilleregler for bilæggelse af tvister vedrørende identificering af, ejendomsret til og tilbagelevering af ulovligt erhvervede kulturgoder.
In order to play this leading role, the European Union should establish a level playing field of provisions addressing the resolution of disputes relating to the identification, ownership and return of looted cultural goods.
Med dette mål for øje er det bydende nødvendigt at oprette en central database og at sikre generel adgang til offentlige og private arkiver.
To this purpose, it is urgent to create a central database and to provide general access to public and private archives.
Disse foranstaltninger bidrager ikke kun til at skabe et mere konsekvent og forudsigeligt indre marked for kunstværker, men er også udtryk for forbedrede klagemuligheder og respekt for retsstatsprincippet.
These measures not only contribute to a more consistent and predictable internal market in art works, they also improve access to justice and respect the rule of law.
I sidste instans drejer det sig om et presserende moralsk og etisk spørgsmål, der kræver en moralsk og etisk løsning.
It is ultimately a moral and ethical issue urgently calling for a moral and ethical solution.
Der må findes en klar og sammenhængende strategi, der ikke blot baserer sig på regler og retsprincipper, men som også bygger på rimelighedsbetragtninger og moralsk ansvarsfølelse.
We need a clear and coherent approach, not only based on rules and legal principles, but also on principles such as equity and morality.
En sådan strategi kunne iværksættes af en koordinerende forvaltningsmyndighed på europæisk plan, der opstiller de nødvendige fælles regler.
This might be done by a coordinating, administrative authority on European level, setting out these common rules.
Grænseoverskridende problemer kræver grænseoverskridende løsninger.
Cross-border problems need cross-border solutions.
26. november 2003 ENDELIG A5-0409/2003 *
26 November 2003 FINAL A5-0409/2003 *
om forslag til Rådets forordning om forvaltning af fiskerflåder, der er registreret i regioner i EU's yderste periferi
on the proposal for a Council regulation on the management of fishing fleets registered in the outermost regions
UDTALELSE FRA UDVALGET OM RETLIGE ANLIGGENDER OG DET INDRE MARKED OM RETSGRUNDLAGET
OPINION OF THE COMMITTEE ON LEGAL AFFAIRS AND THE INTERNAL MARKET ON THE LEGAL BASIS,
Med skrivelse af 26. maj 2003 anmodede Rådet i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 37 Parlamentet om en udtalelse om forslag til Rådets forordning om forvaltning af fiskerflåder, der er registreret i regioner i EU's yderste periferi ( KOM(2003) 175 – 2003/0062(CNS)).
By letter of 26 May 2003 the Council consulted Parliament, pursuant to Article 37 of the EC Treaty, on the proposal for a Council regulation on the management of fishing fleets registered in the outermost regions ( COM(2003) 175 – 2003/0062(CNS)).
På mødet den 2. juni 2003 meddelte Parlamentets formand, at dette forslag var henvist til Fiskeriudvalget som korresponderende udvalg og til Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik og Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme som rådgivende udvalg (C5‑0243/2003).
At the sitting of 2 June 2003 the President of Parliament announced that he had referred the proposal to the Committee on Fisheries as the committee responsible and the Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy and to the Committee on Regional Policy, Transport and Tourism for their opinions ( C5‑0243/2003 ).
På mødet den 20. maj 2003 havde Fiskeriudvalget valgt Margie Sudre til ordfører.
The Committee on Fisheries had appointed Margie Sudre rapporteur at its meeting of 20 May 2003.
På møder den 10. juni, 8. juli, 9. september, 2. oktober og 24. november 2003 behandlede udvalget Kommissionens forslag og udkastet til betænkning.
The committee considered the Commission proposal and draft report at its meetings of 10 June, 8 July, 9 September, 2 October and 24 November 2003.
Med skrivelse af 4. november 2003 meddelte Udvalget om Retlige Anliggender og det Indre Marked Fiskeriudvalget, at det havde vedtaget at afgive udtalelse om retsgrundlaget for forslaget, jf. forretningsordenens artikel 63, stk. 3.
By letter of 4 November 2003 the Committee on Legal Affairs and the Internal Market notified the Committee on Fisheries that it had decided to deliver an opinion on the proposal's legal basis pursuant to Rule 63(3).
På sidstnævnte møde vedtog det forslaget til lovgivningsmæssig beslutning (for: 13; imod: 0; hverken/eller: 1).
At the last meeting it adopted the draft legislative resolution by 13 votes, with 1 abstention.
Til stede under afstemningen var: Struan Stevenson (formand), Rosa Miguélez Ramos (næstformand), Margie Sudre (ordfører), Elspeth Attwooll, Niels Busk, Giovanni Claudio Fava, Ian Stewart Hudghton, Heinz Kindermann, Carlos Lage, Giorgio Lisi, Ioannis Marinos, James Nicholson (for Brigitte Langenhagen), Bernard Poignant, Catherine Stihler og Daniel Varela Suanzes-Carpegna.
The following were present for the vote: Struan Stevenson (chairman), Rosa Miguélez Ramos (vice-chairwoman), Margie Sudre (rapporteur), Elspeth Attwooll, Niels Busk, Giovanni Claudio Fava, Ian Stewart Hudghton, Heinz Kindermann, Carlos Lage, Giorgio Lisi, Ioannis Marinos, James Nicholson (for Brigitte Langenhagen), Bernard Poignant, Catherine Stihler and Daniel Varela Suanzes-Carpegna.
Udvalget om Miljø- og Sundhedsanliggender og Forbrugerpolitik vedtog den 11. juni 2003 ikke at afgive udtalelse, og Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme vedtog den 21. maj 2003 ikke af afgive udtalelse.
The Committee on the Environment, Public Health and Consumer Policy decided on 11 June 2003 not to deliver an opinion and the Committee on Regional Policy, Transport and Tourism decided on 21 May 2003 not to deliver and opinion.
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING om forslag til Rådets forordning om forvaltning af fiskerflåder, der er registreret i regioner i EU's yderste periferi ( KOM(2003) 175 – C5‑0243/2003 – 2003/0062(CNS))
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION on the proposal for a Council regulation on the management of fishing fleets registered in the outermost regions ( COM(2003) 175 – C5‑0243/2003 – 2003/0062(CNS))
– der henviser til Kommissionens forslag til Rådet ( KOM(2003) 175 ) Endnu ikke offentliggjort i EUT. ,
– having regard to the Commission proposal to the Council ( COM(2003) 175 ) Not yet published in OJ. ,
– der henviser til EF-traktatens artikel 37, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C5‑0243/2003),
– having regard to Article 37 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C5‑0243/2003 ),
– der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A5‑0409/2003),
– having regard to the report of the Committee on Fisheries ( A5‑0409/2003 ),
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 37 thereof,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 299, stk. 2
Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 299(2) thereof,
Artikel 299, stk. 2, er det relevante retsgrundlag.
Article 299(2) is the appropriate legal basis.
(2a) I traktatens artikel 299, stk. 2, anerkendes de særligt vanskelige vilkår, der påvirker den økonomiske og sociale situation i regionerne i den yderste periferi, som forværres af disse regioners fjerne beliggenhed og deres status som øsamfund.
(2a) Article 299(2) of the Treaty recognises the particular handicaps affecting the economic and social situation of the outermost regions, made worse by their remoteness and insularity.
Det samme gælder også for fiskeindustrien.
The same also applies to the fishing industry.
En henvisning til artikel 299, stk. 2, som er den artikel, der vedrører regionerne i den yderste periferi, er nødvendig.
Reference should be made to Article 299(2) which is the article that concerns the OR.
Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel vedtages efter fremgangsmåden i artikel 5.
Implementing rules for this Article shall be adopted in accordance with the procedure referred to in Article 5.
Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel vedtages efter fremgangsmåden i artikel 5 og bør være ens for alle regioner i den yderste periferi uden nogen mulighed for forskelsbehandling .
Implementing rules for this Article shall be adopted in accordance with the procedure referred to in Article 5 and must be the same for all outermost regions with no possibility of discrimination.
Ændringsforslag 4 Artikel 2, punkt 1 a (nyt)
Amendment 4 Article 2, point 1a (new)
Uanset artikel 9, stk. 1, litra a), i forordning nr. 2792/1999 kan der indtil den 31. december 2006 ydes offentlig støtte til renovering af flåden, for så vidt angår tonnage og maskineffekt.
1a. by way of derogation from Article 9(1)(a) of Regulation No 2792/1999, public aid to renovate the fleet in terms of tonnage and/or power may be granted until 31 December 2006;
I henhold til forordning nr. 2972/1999, artikel 1, stk. 1, litra a), kan der ydes offentlig støtte til fornyelse af fiskerfartøjer indtil den 31. december 2004.
Regulation 2792/1999 states in Article 9(1)(a) that public aid for the renewal of fishing vessels may be granted until 31 December 2004.
Det er nødvendigt at gøre en undtagelse fra denne bestemmelse, således at der kan ydes støtte indtil den 31. december 2006.
It is necessary to make a derogation from this provision to allow for aid to be granted until 31 December 2006.
Ændringsforslag 5 Artikel 2, punkt 3
Amendment 5 Article 2, point 3
3. anvendelsen af undtagelserne i stk. 1 og 2 ophører, når referenceniveauerne er nået eller senest den 31. december 2006 .
3. the derogations laid down in paragraphs 1 and 2 shall cease to apply as soon as the reference levels are reached , and in any case not later than 31 December 2006 .
3. anvendelsen af undtagelserne i punkt 1 og 2 ophører, når referenceniveauerne er nået.
3. the derogations laid down in points 1 and 2 shall cease to apply as soon as the reference levels are reached.
Eftersom det foreslås, at støtten fortsat kan ydes indtil 2006, er det nødvendigt at udvide undtagelsen for betalinger, indtil de nødvendige referenceniveauer er nået.
Since it is proposed aid can continue to be committed until 2006, it is necessary to extend the derogation for payments until the necessary reference levels are reached.
Ændringsforslag 6 Artikel 5 a (ny)
Amendment 6 Article 5 a (new)