natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Det sker ofte, at vælgere henvender sig til deres medlem af Europa-Parlamentet med problemer vedrørende deres forbrugerrettigheder i forbindelse med ophold eller rejse i en anden medlemsstat end deres oprindelsesland.
It is very often the case that constituents come to their MEPs with problems regarding their consumer rights while living or travelling in another Member State.
Hvad gør Kommissionen for at fremme kendskabet til og forståelsen af forbrugerrettigheder, som er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat i Den Europæiske Union?
What is the Commissioner doing to promote knowledge and understanding of consumer rights, which vary across the Member States of the European Union?
SPØRGSMÅL H-0367/09
ORAL QUESTION H-0367/09
Om: EU's stilling i København
Subject: EU position in Copenhagen
Kan Rådet oplyse, hvilke fremskridt der er sket med forhandlingerne før det kommende FN-topmøde om klimaændringer i København?
Can the Council comment on the progress of negotiations in advance of the upcoming United Nations Climate Change Summit in Copenhagen?
Hvordan vurderer Rådet chancerne for at nå frem til en global aftale, som vil gøre det muligt for EU at nå frem til målet for emissionsnedskæringer på 30 % senest 2020?
How does the Council assess the chances of reaching a global agreement which would permit the EU as a whole to progress to the 30% target for emissions reductions by 2020?
SPØRGSMÅL H-0368/09
ORAL QUESTION H-0368/09
Om: Turisme i henhold til Lissabontraktaten
Subject: Tourism under Lisbon
Kan Kommissionen redegøre for, hvilke planer den har udviklet hvad angår forberedende foranstaltninger og andre initiativer til at forberede grundlaget for udarbejdelsen af turismekompetencen i henhold til Lissabontraktaten (EUF-traktatens artikel 195), under forudsætning af at Lissabontraktaten træder i kraft?
Can the Commission outline what plans it has developed, in terms of preparatory actions and other initiatives, to prepare the ground for the development of the tourism competence under Lisbon (Article 195 TFEU), assuming Lisbon comes into effect?
Kan Kommissionen kommentere muligheden for at udvikle synergier med turismepolitikken og den regionale udviklingspolitik, med særligt hensyn til geografisk og økonomisk marginaliserede regioner i EU?
Can the Commission comment on the possibility of developing synergies between tourism and regional development policies, with specific reference to geographically and economically marginalised regions of the EU?
SPØRGSMÅL H-0369/09
ORAL QUESTION H-0369/09
Hvilke skridt har Rådet taget for at sikre respekten for bestemmelserne vedrørende menneskerettigheder i associeringsaftalen mellem EU og Israel?
What steps has the Council taken to ensure respect for the human rights provisions of the EU-Israel Association Agreement?
SPØRGSMÅL H-0370/09
ORAL QUESTION H-0370/09
Vil det svenske rådsformandskab anmode Eurostat om at anbefale implementeringen af FN's håndbog om non profit-organisationer i forbindelse med de nationale statistiske systemer, eftersom det er et område inden for det statistiske system, der berører de europæiske borgere direkte og dermed beviser gyldigheden af borgernes engagement i frivillige aktiviteter ved for første gang at synliggøre det eksplicit i det statistiske system?
Would the Swedish Presidency support asking Eurostat to recommend that the UN Handbook of Non-Profit Institutions in the System of National Accounts be implemented, in light of the fact that this is one area of the statistical system that directly affects the lives of European citizens and, by making it clearly visible in the statistical system, validates for the first time ever their involvement in voluntary activities?
SPØRGSMÅL H-0371/09
ORAL QUESTION H-0371/09
Om: Entreprise Europe Network
Subject: Entreprise Europe Network
Kommissionens nylige initiativ til at fremme iværksætterånd blandt kvinder er en fremragende mulighed for at styrke kvinders rolle i samfundet og aktivt integrere flere kvinder på arbejdsmarkedet.
The Commission’s recent initiative on fostering entrepreneurship among women is an excellent opportunity to strengthen the role of women in society and actively include more women in the labour market.
Det er imidlertid i mange tilfælde vanskeligt for nye iværksættere at få adgang til finansiering fra konventionelle finansielle institutioner, navnlig i det nuværende økonomiske klima, hvilket udgør en stor forhindring for potentielle iværksættere.
However, in many cases, new entrepreneurs find it difficult to access finance from conventional financial institutions – particularly in the current economic climate – which is a major barrier for potential entrepreneurs.
Hvilke skridt har Kommissionen taget ud over initiativer som f.eks. EU-netværket af kvindelige iværksætterambassadører, der skal fremme kvindelige iværksættere, for at sikre, at der i dens initiativer tages tilstrækkelig højde for de praktiske forudsætninger for opstart af virksomhed, såsom adgang til finansiering?
What steps has the Commission taken, in addition to initiatives such as the Female Entrepreneurship Ambassadors Scheme promoting women entrepreneurs, to ensure that its initiatives address properly the practical requirements for setting up in business, such as access to finance?
Anvender Kommissionen endvidere et rapporteringssystem, der giver den mulighed for at vurdere, hvorvidt nye iværksættere kan få adgang til finansiering?
Furthermore, does the Commission have a reporting system in operation to monitor the ability of new entrepreneurs to access finance?
SPØRGSMÅL H-0372/09
ORAL QUESTION H-0372/09
Om: Kommissionens indsats med henblik på at skabe et miljø, der ansporer private selskaber til at investere i forskning og tilskynder bankerne til at finansiere denne form for investering
Subject: Commission action to foster an environment that spurs corporate investment in research and encourages banks to finance that investment
2009 er det europæiske år for kreativitet og innovation.
2009 is the European Year of Creativity and Innovation.
Målet for Lissabonstrategien, der blev vedtaget i 2000, er at gøre den europæiske økonomi til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden inden 2010.
The Lisbon Strategy, which was adopted in 2000, aims to make the European economy ‘the most competitive and dynamic knowledge-based economy’ by 2010.
Det mål har affødt to andre målsætninger, nemlig at øge beskæftigelsesfrekvensen til mindst 70 % af arbejdskraften og hæve niveauet for investeringer i forskning til mindst 3 % af BNP, heraf to tredjedele fra den private sektor.
That aim has given rise to two other objectives: raising the employment rate to a minimum of 70% of the labour force and increasing the level of investment in research to at least 3% of GDP, with two-thirds of that amount coming from the private sector.
Desværre har 2009 være præget af en økonomisk og finansiel krise, der har ramt alle EU-medlemsstater og begrænset de private virksomheders adgang til finansieringsinstrumenter.
Unfortunately, 2009 has been marked by an economic and financial crisis affecting all the EU Member States and restricting private companies’ access to financing instruments.
De samlede forskningsinvesteringer udgør kun 1,85 % af BNP, og kun fem medlemsstater har investeret over 2 % af BNP i forskning.
Overall research investment is no greater than 1.85% of GDP, and only five Member States have invested over 2% of GDP in research.
Medlemsstaternes økonomi vil kun kunne genoprettes, hvis det lykkes EU at forblive konkurrencedygtigt, og det forudsætter, at der investeres i forskning og uddannelse.
Member States will only recover economically if the EU manages to remain competitive, and that is dependent on there being investment in research and education.
Hvilke foranstaltninger påtænker Kommissionen at gennemføre for at skabe et miljø, der ansporer private virksomheder til at investere i forskning, særlig anvendt forskning, og tilskynder bankerne til at finansiere investeringer i forskning og innovation?
What action does the Commission have in mind to foster an environment that spurs private companies to invest in research, and particularly in applied research, and encourages banks to finance investment in research and innovation?
SPØRGSMÅL H-0373/09
ORAL QUESTION H-0373/09
Om: Sammenkobling af udvikling og arbejdsmarked med indvandrerpolitik
Subject: Linking growth and the labour market with immigration policy
Den økonomiske udvikling er et af EU’s grundlæggende mål.
Economic growth is one of the EU's basic objectives.
Opnåelsen af dette mål er afhængig af mange faktorer, herunder et velfungerende arbejdsmarked i EU.
Attaining this objective depends on many factors, including a properly functioning labour market in the EU.
En sammenkobling af indvandring med efterspørgslen på arbejdsmarkedet er et af kravene i EU’s indvandrerpolitik, og opnåelsen af dette mål kunne på afgørende vis bidrage til udviklingen.
It is one of the desiderata of EU immigration policy that immigration should be linked to demand in the labour market, and achieving this objective could contribute decisively to growth.
Denne sammenkobling kunne være til fordel både for de medlemsstater, som udsættes for et indvandrerpres, og for indvandrerne selv, der som en følge heraf befinder sig i en ufordelagtig position, for så vidt angår deres adgang til arbejdsmarkedet.
It might also prove beneficial, both for Member States experiencing pressure of immigration and for immigrants themselves who are effectively at a disadvantage as regards access to the labour market.
Samtidig ville dette gøre legal indvandring mere tiltrækkende og sætte en stopper for fænomenet med illegal indvandring.
At the same time it may make legal immigration more attractive and curb the phenomenon of illegal immigration.
Hvilke foranstaltninger har Kommissionen på baggrund af ovennævnte truffet for at bidrage rent praktisk til en sammenkobling af behovene på arbejdsmarkedet og indvandrerpolitikken?
In view of the above, will the Commission say what action it has taken so far to help practically link the needs of the labour market with those of immigration policy?
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe i umiddelbar fremtid?
What measures does it intend to take in the immediate future?
SPØRGSMÅL H-0374/09
ORAL QUESTION H-0374/09
Hvilke konklusioner drager Kommissionen for så vidt angår aktiviteterne på det demografiske område, navnlig hvad angår familie- og børnevenlige foranstaltninger, og hvilke medlemsstater er ifølge Kommissionens undersøgelser længst fremme på dette område?
How would the Commission assess its activities in the area of demographics, especially with regard to family- and child-friendly policies, and which Member States particularly stand out according to the Commission's studies?
Har man i denne sammenhæng også undersøgt muligheden for og virkningerne af at indføre en forældreydelse, som ville gøre det muligt for den ene forælder at være hjemmegående?
Within this context, has any research been carried out on the scope for, and consequences of, a 'child-raising salary' that would allow one parent to stay at home?
SPØRGSMÅL H-0375/09
ORAL QUESTION H-0375/09
Om: Grækenland og tiltrædelsen til eurozonen
Subject: Greece and its accession to the eurozone
Ifølge de reviderede oplysninger fra 1997-2003 har det offentlige underskud i Grækenland konstant ligget over stabilitetsgrænsen på tre procent af det økonomiske resultat.
The Greek budgetary deficit was consistently higher than the Stability reference value of three percent of economic output from 1997 to 2003 according to revised data.
Grækenland opfyldte således ikke tiltrædelseskriterierne til eurozonen.
Greece therefore did not meet the criteria for admission to the eurozone.
Hvilke konsekvenser har det haft, at Grækenland således er tiltrådt eurozonen på et fejlagtigt grundlag, og hvorledes forhindrer man, at det samme sker med et andet land, og hvilke konsekvenser vil dette i givet fald have?
What conclusions have been drawn from the fact that Greece's accession to the eurozone was thus based on false data and how will this be prevented from happening again with another country, or what are the consequences likely to be in such a case?
SPØRGSMÅL H-0376/09
ORAL QUESTION H-0376/09
Om: De nye kommissionsmedlemmers udtræden af tjenesten
Subject: New Commissioners leaving the service
I henhold til Rådets forordning nr. 422/67/EØF har medlemmer af Kommissionen ved udtræden af tjenesten krav på at få godtgjort deres bosættelsesudgifter i en størrelsesorden svarende til en måneds grundløn.
In accordance with Regulation No 422/67/EEC , Members of the Commission are entitled to a resettlement allowance equal to one month's basic salary when they cease to hold office.
Der udbetales i 3 år en månedlig overgangsgodtgørelse.
A monthly transitional allowance is paid for three years.
Beløbets størrelse afhænger af tjenestens varighed og svinger mellem 40 og 65 % af den seneste månedlige grundløn.
The level of payment depends on the period in office and ranges from 40 to 65% of the last basic salary received.
De tre nye medlemmer af Kommissionen, Algirdas Semeta, Pawel Samecki og Karel De Gucht, vil formodentlig kun forblive i tjenesten i ganske kort tid og har allerede kunnet gøre krav på to månedslønninger som godtgørelse for deres bosættelsesudgifter.
The three new Commissioners – Algirdas Ίemeta, Pawel Samecki and Karel De Gucht – will probably only remain in office for a short time and have already claimed an installation allowance equal to two months' basic salary.
Er det meningen, at denne ydelse også udbetales, når de udtræder af tjenesten?
Are they also planning to claim the allowance again when they cease to hold office?
Hvor længe skal et medlem af Kommissionen mindst være i tjenesten for at kunne gøre krav på den månedlige overgangsgodtgørelse, og udbetales denne i samtlige 3 år, såfremt forudsætningerne er opfyldt?
What is the minimum period of time that a Commissioner must be in office to be entitled to the monthly transitional allowance – and if the requirements are met, is the payment made over the entire three-year period?
EFT 187 af 8.8.1967, s. 1.
6 OJ 187, 8.8.1967, p 1.
SPØRGSMÅL H-0377/09
ORAL QUESTION H-0377/09
Om: Information til forbrugerne om energipriserne
Subject: Information on energy prices for consumers
Kommissionen åbnede for nylig i London det andet borgerforum for energi.
The Commission recently opened the second meeting of the ‘Citizens’ Energy Forum’ in London.
I sin erklæring understregede kommissæren for forbrugerbeskyttelse, hvor vigtigt det er for forbrugerne at kunne disponere over gas- eller elektricitetsregninger, som giver en så god indikation som muligt af energiforbruget, som er enkle og præcise, og som giver mulighed for sammenligninger mellem leverandørerne.
In her statement, the Commissioner for consumer protection emphasised how important it is for energy consumers to have gas or electricity bills – the best indicator of energy consumption – that are simple and accurate and that allow comparisons between providers.
Kan Kommissionen ud over disse store årlige manifestationer konkret angive, hvordan den vil tvinge energiproducenter og -distributører til at nå dette mål, som er af væsentlig betydning for forbrugerne, når den har nægtet at vedtage det charter for energiforbrugerne, som Parlamentet har foreslået?
Going beyond these major annual public events, can the Commission indicate specifically how it intends to compel energy producers and distributors to meet this objective, which is essential for citizens, despite having refused to adopt the Energy Consumers’ Charter proposed by Parliament?
SPØRGSMÅL H-0378/09
ORAL QUESTION H-0378/09
Om: Skrotning af missilskjoldet i Europa
Subject: Cancellation of plans to install missile shield in Europe
I forbindelse med de amerikanske planer om at opstille et missilskjold i Polen og Den Tjekkiske Republik indtog Rådet og den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik samme holdninger som Bush-regeringen og den amerikanske sikkerhedstjeneste, hvilket førte til en fornyet splittelse af Europa, idet de enten afviste at tage stilling til sagen eller henviste til, at det var et anliggende for de nationale myndigheder eller NATO.
On the question of the installation of a US missile shield in Poland and the Czech Republic, the Council and the High Representative of the CFSC have adopted the positions of the Bush Administration and the US intelligence services, once again dividing Europe, either by refusing to take a stance or by referring the matter to national authorities or NATO.
Den 17. september 2009 meddelte USA's nye præsident, Barack Obama, at opstillingen af missilskjoldet var annulleret, idet der herskede tvivl om nøjagtigheden af de oplysninger, der lå til grund for beslutningen om at basere missilskjoldet i Østeuropa.
On 17 September 2009, the new President of the USA, Barack Obama, announced the cancellation of the missile shield owing to doubts about the accuracy of the data on which the decision to install it in Eastern Europe was based.
Hvad er Rådets holdning til denne ændring i den amerikanske politik for opstilling af et missilskjold i Europa?
Can the Council state its position on the US change in policy on the installation of the missile shield in Europe?
Kan Rådet give formelt udtryk for, at skrotningen af planerne om missilskjoldet er et skridt til gavn for europæernes fælles fremtid?
Can it formally state that cancellation of the shield constitutes a positive step forward for the common future of the peoples of Europe?
SPØRGSMÅL H-0379/09
ORAL QUESTION H-0379/09
Om: Mulige afskedigelser på græsk skibsværft i Skaramangas som følge af afpresning fra moderselskabets side
Subject: Possible job losses at Hellenic Shipyards Skaramanga as a result of blackmail by parent company
Selskabet "Hellenske Skibsværfter A/S" i Skaramangas og det tyske selskab HDW (der begge tilhører den tyske koncern ThyssenKrupp Marine Systems) har bekendtgjort, at de opsiger de kontrakter, som de har indgået med den græske stat om bygning af fire u-både og vedligeholdelse af tre andre, eftersom den græske stat skylder selskabet 524 mio. EUR.
Hellenic Shipyards of Skaramanga and the German company HDW (members of the German ThyssenKrupp Marine Systems Group) have announced that they are to terminate contracts concluded with the Greek Government to build four submarines and carry out maintenance on three others because the Greek Government owes the company 524 million euro.
Det tyske selskabs fremgangsmåde må betegnes som afpresning, idet opsigelsen af kontrakterne reelt vil medføre et arbejdsstop på skibsværfterne, hvormed de 2000 arbejdstagere i Hellenske Skibsværfter A/S i Skaramangas vil stå uden arbejde.
The German company's tactic could be described as blackmail since termination of the contracts means in effect that the shipyards would go out of business, leaving the 2000 workers at the Skaramanga yards jobless.
Kommissionen bedes på denne baggrund svare på følgende spørgsmål: Hvilke skridt kan medlemsstaterne tage over for multinationale selskaber, der ikke tøver med at fremsætte urimelige krav og som tilsidesætter deres kontraktlige forpligtelser ved at true med afskedigelser?
Will the Commission therefore say what measures Member States can take against multinational companies which do not hesitate to make inordinate demands and breach the terms of their contracts while holding out the threat of redundancies?
Hvordan kan Kommissionen hjælpe med at bevare de omtalte arbejdspladser?
How can the Commission help to preserve these jobs?
SPØRGSMÅL H-0380/09
ORAL QUESTION H-0380/09
Om: Statsstøtte til hollandske gartnerier
Subject: State aid to Dutch horticultural firms
Den hollandske 'Borgstellingsfond' gør det muligt for virksomheder i væksthussektoren at opnå en statsgaranti, der dækker 85% af investeringslån på op til 2,5 mio. EUR.
Under the Dutch ‘Borgstellingfonds’ (guarantee fund) businesses in the greenhouse sector are able to obtain a state guarantee which covers 85% of investment loans of up to EUR 2.5 million.
Vil Kommissionen forklare, hvilke overvejelser den har gjort sig i forbindelse med godkendelsen af denne ordning?
What are the Commission’s views concerning the approval of this scheme?
Foruden ovennævnte låneordning har gartnerierne fået tilkendt en række tilskudsordninger.
In addition to the above-mentioned credit scheme, horticultural firms benefit from a number of subsidy schemes.
Vil Kommissionen med dette in mente kommentere, hvorvidt man vil tage antallet og omfanget af tidligere tiltag i betragtning, når man vurderer, om et eventuelt nyt initiativ er i overensstemmelse med reglerne for statsstøtte?
With that in mind, will the Commission comment on whether it proposes to take the number and extent of earlier measures into account in assessing whether a particular new initiative is in accordance with the rules on state aid?
SPØRGSMÅL H-0381/09
ORAL QUESTION H-0381/09
Om: Eutelsats udbydelse af Al-Aqsa TV
Subject: Broadcasting of Al-Aqsa TV by Eutelsat
Den franske satellitudbyder Eutelsat sender fortsat tv-kanalen Al-Aqsa TV, selv om indholdet af kanalens programmer strider direkte mod artikel 3b i EU-direktivet om audiovisuelle medietjenester (direktiv 2007/65/EF ).
The French satellite provider Eutelsat is continuing to broadcast the Al-Aqsa TV television channel even though the content of the latter’s programmes is in direct violation of Article 3b of the Audiovisual Media Services Directive (2007/65/EC ).
Sådanne programmer bidrager også til den tiltagende radikalisering i Europa og repræsenterer dermed en trussel mod Europas sikkerhed.
Such programmes also contribute to growing radicalisation in Europe, presenting a threat to European security.
Al-Aqsa TV ejes, finansieres og kontrolleres af Hamas, som figurerer på EU's liste over terrororganisationer.
Al-Aqsa TV is owned, funded and controlled by Hamas, an organisation on the EU’s terrorist list.
I december 2008 meddelte den franske radio- og tvspredningsmyndighed, Conseil Superieur de l'Audiovisuel (CSA), Eutelsat, at indholdet på Al-Aqsa TV strider mod artikel 15 i den franske kommunikationslov af 30. september 1986, som forbyder alle former for incitamenter til had eller vold på grund af race, religion eller nationalitet.
In December 2008 the French broadcasting authority, the Conseil Supérieur de l’Audiovisuel, informed Eutelsat that the content of Al-Aqsa TV’s programmes breached Article 15 of the French communication law of 30 September 1986, which prohibits all forms of incitement to hatred or violence on the grounds of race, religion or nationality.
Til trods for meddelelsen fra CSA fortsætter Eutelsat med at sende Al-Aqsa TV, hvis programmer fortsat krænker europæisk og fransk lovgivning vedrørende audiovisuelle medietjenester.
Notwithstanding the CSA’s communication, Eutelsat is still carrying Al-Aqsa TV, whose programmes continue to violate European and French audiovisual legislation.
Har Rådet henledt den franske regerings opmærksomhed på denne sag?
Has the Council brought this matter to the attention of the French government?
Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for at sætte en stopper for Eutelsats udbydelse af Al-Aqsa TV?
What action does it intend to take to stop Eutelsat broadcasting Al-Aqsa TV?
SPØRGSMÅL H-0382/09
ORAL QUESTION H-0382/09
I december 2008 meddelte den franske radio- og tvspredningsmyndighed, Conseil Superieur de l'Audiovisuel (CSA), Eutelsat, at indholdet på Al-Aqsa TV strider mod artikel 15 i den franske kommunikationslov af 30. september 1986, som forbyder alle former for incitamenter til had eller vold på grund af race, religion eller nationalitet.
In December 2008 the French broadcasting authority, the Conseil Supérieur de l’Audiovisuel , informed Eutelsat that the content of Al-Aqsa TV’s programmes breached Article 15 of the French communication law of 30 September 1986, which prohibits all forms of incitement to hatred or violence on the grounds of race, religion or nationality.
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sætte en stopper for det forhold, at en europæisk satellitudbyder sender Al-Aqsa TV?
What measures does the Commission plan to take to stop Al-Aqsa TV being broadcast by a European satellite provider?