natgillin/translations-raw huggingface dataset:
En økonomi kan ikke være konkurrencedygtig, dynamisk og sund over tid, hvis der ikke bag produktionsprocesserne og de handelsmæssige og økonomiske processer er et stabilt, sammenhængende og retfærdigt samfund, hvor rettigheder, ressourcer og menneskelige evner er udviklet i passende omfang.
An economy cannot be competitive, dynamic and healthy in the long term unless the productive, commercial and financial processes are backed up by a stable, cohesive and fair society in which human rights, resources and capacities are properly developed.
Styrkelse, modernisering og omlægning af de offentlige interventioner (og dermed budgetpolitikkerne) i retning af social udvikling er i virkeligheden en immateriel investering i kapacitet, empowerment , ressourceskabelse og muligheder, der er helt uundværlige for økonomier, der ønsker at være dynamiske og konkurrencedygtige videnbaserede økonomier (sådan som Det Europæiske Råd besluttede i Lissabon).
The strengthening, modernisation and reorganisation of public intervention (and hence budgetary policies) with a view to social development are in fact an absolutely essential intangible investment - in capacities, empowerment, and new resources and opportunities - for economies wishing to be dynamic and competitive by being based on knowledge (in accordance with the objective set by the European Council in Lisbon).
Gender mainstreaming og gender budgeting er strategier, der er indrettet på at indføre lighed, effektivitet og gennemskuelighed i de offentlige udgifter.
Gender mainstreaming and gender budgeting are strategies aimed at introducing greater fairness, efficiency and transparency into public policies.
For at nå princippet om lighed bør regeringerne og de offentlige administrationer tage spørgsmål i forbindelse med ligestilling alvorligt og reducere ulighederne mellem mænd og kvinder under hensyn til det forhold, at mænd og kvinder spiller forskellige roller i samfundet og i økonomien, hvorfor de økonomiske politikker påvirker dem forskelligt.
To pursue the aim of fairness , governments and public administrations must deal with gender issues and reduced inequality between men and women, taking due account of the fact that men and women play different roles in society and the economy and, and a result, that economic policies have a different impact on them.
For konkret at virkeliggøre effektivitetsprincippet økonomisk og samfundsmæssigt bør budgetmyndighederne i forbindelse med definitionen af indtægter og udgifter tage hensyn til den ubetalte økonomi (arbejde i hjemmet og plejearbejde) og dermed til virkningerne af de offentlige politikker og budgetpolitikker på de forskellige funktioner og ansvar, også i form af forpligtelser i tid, som mænd og kvinder har.
To pursue the aim of efficiency with regard to the functioning of the economy and society, budgetary authorities must, in defining overall revenue and expenditure, also take account of the unpaid economy (i.e. domestic and care work) and, therefore, of the impact of public and budgetary policies on the different functions and responsibilities, as well as time constraints, of women and men.
Hvis man skal gøre borgerne bevidste om resultaterne af gennemførelsen af budgetpolitikkerne (Hvilke virkninger afføder budgetpolitikker?
Making ordinary citizens aware of the results of the implementation of budgetary policies (what are the effects of budgetary policies? what sections of the population benefit? what are the alternatives to the allocation of specific resources? how are the costs of specific decisions justified?) also means pursuing the aim of transparency and making democracy tangible at every level (central or local) of government.
Hvorfor koster nogle valg mere end andre?), så må man også følge et gennemskuelighedsprincip og konkret anvende den demokratiske metode på alle styrende niveauer (både centralt og lokalt).
◙ promoting the political will at all levels to achieve equality between men and women,
For at gennemføre gender budgeting må der samtidig gennemføres et bredere arbejde i form af gender mainstreaming, der er baseret på en række forskellige og supplerende aktioner:
increasing the number of women in decision-making posts at all levels, in the public and private sectors,
◙ fremme af den politiske vilje på alle niveauer til at nå frem til ligestilling mellem kvinder og mænd, ◙ øget kvindelig tilstedeværelse i beslutningsprocessen på alle niveauer både i det offentlige og det private, ◙ inddragelse af ligestillingsperspektivet i definition af politikker, programmer og offentlige aktioner under regeringer og lokalmyndigheder, både i planlægningsfasen, i udviklingsfasen, i gennemførelsesfasen, i overvågningsfasen og i vurderingsfasen, ◙ udarbejdelse af kønsopdelte data og statistikker, således at der findes frem til operative indikatorer til måling af virkningen og effektiviteten af de offentlige politikker og af budgetpolitikkerne.
◙ incorporating the gender perspective in the definition of the public policies, programmes and actions of governments and local authorities at the planning, development, implementation, monitoring and evaluation stages, ◙ compiling gender-based data and statistics, so as to be able to identify operational indicators with which to measure the impact and effectiveness of public and budgetary policies.
Her skal man huske på, at EU-budgettet, til forskel fra de nationale og lokale budgetter i medlemsstaterne, er kendetegnet ved kun at indeholde udgiftspolitikker, eftersom indtægterne er givet på forhånd og ikke kan ændres, medmindre der gennemføres interinstitutionelle aftaler.
In this connection, it is worth recalling that the European Union budget, contrary to the Member States' national and local budgets, is based solely on expenditure policies, given that revenue is fixed and unmodifiable unless interinstitutional agreements are signed.
I dette tilfælde vil en gender budgeting -strategi derfor måtte koncentrere sig udelukkende om udgifterne, og dermed lægge hovedvægten på fordelingen af midlerne i forhold til budgettets sektorpolitikker.
Any gender budgeting policy would therefore focus solely on expenditure, i.e. on the distribution of resources based on sectoral budgetary policies.
Der skal dog mindes om, at selv om EU ikke har en egentlig gender budgeting -politik, anvender det alligevel i en række sektorer en gender mainstreaming -tilgang til programmer og finansieringer til medlemsstaterne og udviklingen i landdistrikterne.
It should nevertheless be mentioned that, despite the absence of any genuine gender budgeting policy, the European Union applies a gender mainstreaming approach in a number of its policy sectors with regard to programmes and funding operations for the Member States and the Community as a whole.
De mest interessante og betydningsfulde eksempler på horisontal integrering af ligestillingspolitikken mellem mænd og kvinder i anvendelsen af EU-midlerne findes internt i programmer og ressourcer under strukturfondene Europa-Parlamentet vedtog på mødet den 13. marts 2003 betænkning af Aviles Perea om målsætningerne om ligestilling af mænd og kvinder ved anvendelse af strukturfondene. , den europæiske beskæftigelsesstrategi (navnlig gennem den fjerde søjle, de årlige retningslinjer og de nationale handlingsplaner) og for også at nævne de eksterne aktioner, MEDA-programmet inden for Euro-Middelhavspartnerskabet.
The most interesting and significant examples of horizontal integration of equal opportunities policy in the use of resources made available by the EU are to be found in Structural Fund programmes and resources At its sitting of 13 March 2003 the European Parliament adopted the Aviles Perea report on the objectives of equality of opportunities between women and men in the use of the Structural Funds. , the European Employment Strategy (in particular through the fourth pillar, the annual guidelines and the MAP) and, in the external actions sector, the MEDA programme within the Euro-Mediterranean partnership.
Integrering af ligestillingsaspektet i EU-budgettet er således hidtil sket gennem indgreb i specifikke budgetposter og gennem integrering af målsætningerne om ligestilling mellem mænd og kvinder i forskellige anmærkninger til budgetposterne.
As regards, in particular, the European Union budget, the gender perspective has so far been integrated through measures affecting specific budgetary lines and the inclusion of the objective of gender equality in the various remarks relating to the budgetary lines.
Med hensyn til de specifikke mål for denne betænkning om gender budgetin g - opbygning af offentlige budgetter med ligestillingsperspektiv - finder ordføreren det afgørende, at betænkningen fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder (gennem dens vedtagelse på plenarmødet) bliver i stand til at
As regards the specific objectives of this report on gender budgeting - the building of public budgets from a gender perspective - the rapporteur considers it essential that the adoption in plenary of this report of the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities be aimed at:
METODER OG INSTRUMENTER
METHODS AND INSTRUMENTS
Enhver vurderingsmetode af offentlige udgifter må indeholde mulighed for systematisk at behandle de socioøkonomiske uligheder mellem mænd og kvinder og de magtbestemte uligheder med hensyn til administration og fordeling af offentlige ressourcer.
Every method of assessing public policies should include systematic consideration of socio-economic inequalities between men and women and disparities in the management and distribution of public funds.
Spørgsmålet om de kønsbestemte uligheder bør ses i forbindelse med de generelle spørgsmål om levevilkår for befolkningerne og betragtes i et udvidet begrebsmæssigt apparat på det økonomiske område.
The gender issue must form part of the general concept of people's living conditions in any definition of the economic system as a whole.
En tilgang, der er centreret omkring livskvalitet, vil gøre det muligt at anbringe spørgsmålet om vurdering af de offentlige udgifter i en bredere og mere generel ramme, hvor kvinders erfaring og bidrag er centralt.
An approach centred on the quality of life makes it possible to view the assessment of public budgets in a wider and more general context in which women's experience and contribution play a key role.
Grundlæggende er gender budgeting ensbetydende med, at man er i stand til at efterprøve effektiviteten af budgetudgifter i forhold til de ønskede mål, navnlig med hensyn til fordelingen af ressourcerne og tjenesteydelserne, der er henvendt til mænd og kvinder.
It is necessary to check that women's needs are taken into account and met by public spending measures, that the services provided are adequate and that gender disparities are tackled in a positive manner.
Det er nødvendigt at efterprøve, om kvinders behov imødekommes og løses af de offentlige udgifter, om de tilbudte tjenesteydelser er tilfredsstillende og om den kønsbestemte asymmetri imødegås på passende vis.
All this should make it perfectly clear that gender budgeting and gender auditing should not consist in drawing up a separate budget on which to base measures aimed at one gender.
Alt dette bør klart vise, at gender budgeting og gender auditing ikke blot består i udarbejdelse af et separat budget til indgreb og aktioner til fordel for det ene køn, og at der ikke er tale om at producere separate budgetter til kvinder og til mænd.
It is not a matter of calling for separate budgets to be drawn up for men and women.
Gender budgeting s målsætning om at begrænse de socioøkonomiske uligheder mellem kvinder og mænd kan nås gennem en række forskellige metoder, aktioner og konkrete tiltag.
The aim of gender budgeting, which is to reduce social economic inequalities between women and men, can be achieved through a diversified and complex method providing for specific methods, actions and measures.
En sådan fremgangsmåde tvinger deltagerne til at vurdere ligestillingsaspektet (og kønnenes betydning) i forhold til alle offentlige politikker og især i forhold til alle budgetpolitikker.
This method should lead to an assessment of gender aspects (and the gender impact) of all public policies and, in particular, all budgetary policies.
Den nødvendiggør en konstant overvågning af virkningerne af de offentlige politikker i forhold til et ligestillingsmæssigt synspunkt.
It calls for constant monitoring of the effects of public policies from a gender perspective.
Den indebærer en inddragelse og en aktiv involvering af kvinder i identificeringen af deres behov og fastlæggelsen af specifikke foranstaltninger.
It implies the involvement and active participation of women in identifying their needs and defining specific measures.
Den medfører en mere effektiv og gennemskuelig anvendelse af offentlige midler.
It should result in more effective, efficient and transparent use of public funds.
Den forpligter til fastlæggelse af klare målsætninger (politiske valg og offentlig ansvarlighed for de politiske myndigheder) snarere end en forøgelse af udgifterne på flere budgetposter.
It calls for the definition of clear priorities (policy decisions and public responsibilities of political authorities) rather than an increase in expenditure under the various budgetary items.
Den understreger behovet for at omlægge og omdefinere de offentlige udgifter snarere end at ændre det samlede budgetbeløb.
It highlights the need to restructure and redefine public expenditure rather than to change the overall amount of the budget.
Endelig indebærer iværksættelsen af gender budgeting deltagelse og inddragelse af kvinder, kvindeorganisationer og ngo'er efter en såkaldt bottom-up -tilgang.
Moreover, the implementation of gender budgeting requires the participation and involvement of women, women's organisations and NGOs on the basis of a bottom-up approach.
Med hensyn til metodespørgsmålet og hvilke værktøjer, der bør finde anvendelse, skal det bemærkes, at en række undersøgelser og eksempler på gender budgeting tager udgangspunkt i en analyse af udgifterne på de offentlige budgetter og en inddeling i første række efter nogle basiskategorier:
As regards the method and instruments to be used, it is worth pointing out that various gender budgeting studies and practices suggest analysing the expenditure side of public budgets, dividing it up initially according to a number of basic categories:
– udgifter uden direkte tilknytning til køn,
- expenditure not directly connected to gender,
– udgifter, der er forskellige og rettet til mænd eller kvinder,
- differentiated expenditure intended for men and women
– udgifter, der specifikt følger af programmer og foranstaltninger på ligestillingsområdet.
- expenditure specifically linked to equal opportunities programmes and measures.
Det er klart, at størstedelen af budgetudgifterne indgår i denne sidste kategori, og at analysen af budgettet efter ligestillingsaspektet i særlig grad bør centreres omkring disse udgifter.
Clearly, most budgetary expenditure forms part of the first category and the work of analysing the budget from a gender perspective should focus principally on that category.
Disse begrundelser udgør den konceptuelle og metodologiske baggrund og viser de grundlæggende målsætninger i initiativbetænkningen om gender budgeting , som ordføreren forelægger Udvalget om Kvinders Rettigheder og Lige Muligheder.
The above considerations form the conceptual and methodological basis for, and indicate the fundamental objectives of, the own-initiative report on gender budgeting which the rapporteur is submitting to the Committee on Women's Rights and Equal Opportunities.
Slutmålet med dette dokument er at fremme diskussionen om gender budgeting , således at der kan indsamles idéer og forslag, der kan indgå i udarbejdelsen af den endelige betænkning og dens begrundelse.
The ultimate objective of this document is to stimulate discussion of the issue of gender budgeting with a view to gathering views and suggestions which will help compile the final report and the relevant explanatory statement.
13. juni 2003 ENDELIG A5-0215/2003 *
13 June 2003 FINAL A5-0215/2003 *
om forslag til Rådets afgørelse om de statistiske data, der skal benyttes ved justering af fordelingsnøglen for kapitalindskud i Den Europæiske Centralbank
on the proposal for a Council decision on the statistical data to be used for the adjustment of the key for subscription to the capital of the European Central Bank
Med skrivelse af 24. marts 2003 anmodede Rådet i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 107, stk. 6, Parlamentet om en udtalelse om ændret forslag til Rådets afgørelse om de statistiske data, der skal benyttes ved justering af fordelingsnøglen for kapitalindskud i Den Europæiske Centralbank ( KOM(2003) 114 – 2003/0050(CNS)).
By letter of 24 March 2003 the Council consulted Parliament, pursuant to Article 107(6) of the EC Treaty, on the amended proposal for a Council decision on the statistical data to be used for the adjustment of the key for subscription to the capital of the European Central Bank (COM(2003) 114 – 2003/0050(CNS)).
På mødet den 27. marts 2003 meddelte Parlamentets formand, at dette forslag var henvist til Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål som korresponderende udvalg ( C5-0125/2003 ).
At the sitting of 27 March 2003 the President of Parliament announced that he had referred the proposal to the Committee on Economic and Monetary Affairs as the committee responsible ( C5‑0125/2003 ).
På mødet den 9. april 2003 valgte udvalget Generoso Andria til ordfører.
The committee appointed Generoso Andria rapporteur at its meeting of 9 April 2003.
På møder den 20. maj 2003 og den 12. juni 2003 behandlede det Kommissionens forslag og udkastet til betænkning.
It considered the Commission proposal and draft report at its meetings of 20 May 2003 and 12 June 2003.
Til stede under afstemningen var: Christa Randzio-Plath (formand), José Manuel García-Margallo y Marfil og Philippe A.R. Herzog (næstformænd), Generoso Andria (ordfører), Pervenche Berès, Roberto Felice Bigliardo, Hans Blokland, Jean-Louis Bourlanges (for Renato Brunetta), Benedetto Della Vedova, Bert Doorn (for Mónica Ridruejo), Manuel António dos Santos (for Fernando Pérez Royo), Harald Ettl (for Hans Udo Bullmann), Ingo Friedrich, Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Robert Goebbels, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Mary Honeyball, Christopher Huhne, Elisabeth Jeggle (for Hans-Peter Mayer, jf. forretningsordenens artikel 153, stk. 2), Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Christoph Werner Konrad, Werner Langen (for Jonathan Evans), Thomas Mann (for John Purvis), Astrid Lulling, Bill Miller (for Bruno Trentin, jf. forretningsordenens artikel 153, stk. 2), Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Karin Riis-Jørgensen, Martine Roure (for David W. Martin, jf. forretningsordenens artikel 153, stk. 2), Olle Schmidt, Helena Torres Marques, Ieke van den Burg (for Giorgos Katiforis) og Theresa Villiers.
The following were present for the vote: Christa Randzio-Plath (chairman), José Manuel García-Margallo y Marfil and Philippe A.R. Herzog (vice-chairmen), Generoso Andria (rapporteur), Pervenche Berès, Roberto Felice Bigliardo, Hans Blokland, Jean-Louis Bourlanges (for Renato Brunetta), Benedetto Della Vedova, Bert Doorn (for Mónica Ridruejo), Manuel António dos Santos (for Fernando Pérez Royo), Harald Ettl (for Hans Udo Bullmann), Ingo Friedrich, Carles-Alfred Gasòliba i Böhm, Robert Goebbels, Lisbeth Grönfeldt Bergman, Mary Honeyball, Christopher Huhne, Elisabeth Jeggle (for Hans‑Peter Mayer pursuant to Rule 153(2)), Othmar Karas, Piia-Noora Kauppi, Christoph Werner Konrad, Werner Langen (for Jonathan Evans), Thomas Mann (for John Purvis), Astrid Lulling, Bill Miller (for Bruno Trentin pursuant to Rule 153(2)), Alexander Radwan, Bernhard Rapkay, Karin Riis-Jørgensen, Martine Roure (for David W. Martin pursuant to Rule 153(2)), Olle Schmidt, Helena Torres Marques, Ieke van den Burg (for Giorgos Katiforis) and Theresa Villiers.
FORSLAG TIL EUROPA-PARLAMENTETS LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING om forslag til Rådets afgørelse om de statistiske data, der skal benyttes ved justering af fordelingsnøglen for kapitalindskud i Den Europæiske Centralbank ( KOM(2003) 114 – C5‑0125/2003 – 2003/0050(CNS))
DRAFT EUROPEAN PARLIAMENT LEGISLATIVE RESOLUTION on the proposal for a Council decision on the statistical data to be used for the adjustment of the key for subscription to the capital of the European Central Bank (COM(2003) 114 – C5‑0125/2003 – 2003/0050(CNS))
– der henviser til Kommissionens forslag til Rådet ( KOM(2003) 114 ) Endnu ikke offentliggjort i EUT. ,
– having regard to the Commission proposal to the Council (COM(2003) 114) Not yet published in OJ. ,
– der henviser til Den Europæiske Centralbanks udtalelse (BCE(2003) 5 EUT C 102 af 29.4.2003, s. 11. ,
– having regard to the opinion of the European Central Bank (CON/2003/5) OJ C 102, 29.4.2003, p.
– der henviser til EF-traktatens artikel 107, stk. 6, der danner grundlag for Rådets høring ( C5-0125/2003 ),
– having regard to Article 107(6) of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C5‑0125/2003 ),
– der henviser til betænkning fra Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål ( A5-0215/2003 ),
– having regard to the report of the Committee on Economic and Monetary Affairs ( A5‑0215/2003 ),
De nationale centralbanker er de eneste indskydere og ejere af ECB's kapital.
Only the national central banks (NCBs) belonging to the ESCB may subscribe to and hold ECB capital.
Den aktuelle fordelingsnøgle blev vedtaget med styrelsesrådets beslutning af 9. juni 1998 (revideret i december 1998) og Rådets afgørelse af 5. juni 1998 om fastlæggelse af data for befolkningstal og BNP.
The present subscription key stems from a decision taken by the ECB Governing Council on 9 June 1998 (and revised in December 1998) and from the Council decision of 5 June 1998 defining the population and GDP data.
Den tildeler hver enkelt national centralbank følgende vægt i faldende rækkefølge: Deutsche Bundesbank 24,4935%, Banque de France 16,8337%, Banca d'Italia 14,8950%, Bank of England 14,6811%, Banco de España 8,8935%, De Nederlandsche Bank 4,2780%, Banque Nationale de Belgique 2,8658%, Sveriges Riksbank 2,6537%, Oesterreichische Nationalbank 2,3594%, Bank of Greece 2,0564%, Banco de Portugal 1,9232%, Danmarks Nationalbank 1,6709%, Suomen Pankki 1,397%, Central Bank of Ireland 0,8496%, Banque centrale du Luxembourg 0,1492%.
The weightings assigned to each NCB, listed in descending order, are as follows: Deutsche Bundesbank 24.4935%, Banque de France 16.8337%, Banca d’Italia 14.8950%, Bank of England 14.6811%, Banco de España 8.8935%, De Nederlandsche Bank 4.2780%, Banque Nationale de Belgique 2.8658%, Sveriges Riksbank 2.6537%, Oesterreichische Nationalbank 2.3594%, Bank of Greece 2.0564%, Banco de Portugal 1.9232%, Danmarks Nationalbank 1.6709%, Suomen Pankki 1.397%, Central Bank of Ireland 0.8496%, and Banque centrale du Luxembourg 0.1492%.
Ved udgangen af 2002 beløb ECB's kapitalindskud og indbetalte kapital sig til 4 097 229 250 EUR.
At the end of 1992, the ECB’s paid-up subscribed capital totalled €4 097 229 250.
Kun de nationale centralbanker i euroområdet har indbetalt deres indskud fuldstændigt; indskuddene fra disse nationale centralbanker beløb sig til i alt 4 049 715 000 EUR, dvs. 80,9943% af kapitalindskuddet og 98,84% af den indbetalte kapital.
Only the euro area NCBs have paid up their subscriptions in full; the subscriptions of these central banks totalled €4 049 715 000, that is to say, 80.9943% of subscribed capital and 98.84% of paid-up capital.
De af ECB's kapitalindskud, der er indbetalt af de nationale centralbanker uden for euroområdet, repræsenterer ikke mere end 5% af det beløb, der var forfaldet til betaling, hvis disse lande havde deltaget i Den Monetære Union.
The ECB capital subscriptions paid up by non-euro area NCBs are equivalent to just 5% of the amount that would have been payable had the countries in question been participating in monetary union.
De beløb sig ved udgangen af 2002 til i alt 47 514 250 EUR, dvs. 1,16% af den indbetalte kapital.
At the end of 2002 they totalled €47 514 250, in other words 1.16% of paid-up capital.