natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Endelig gør artiklen opmærksom på, at det kan frygtes, at den kommercielle del af patenteringen vil kunne hindre publicering af forskningsresultater, fordi publiceringen ikke understøtter de kommercielle interesser, eller at publicering som følge af patentansøgningen må udsættes op til et halvt år som følge af patentansøgningen til skade for nyhedsinteressen i forskningen.
Finally, the article points out that it may be feared that the commercial part of patenting will be capable of preventing the publication of research results because publication does not support commercial interests, or publication as a result of the patent application has to be deferred for up to six months as a result of the patent application, to the detriment of the novelty interest in the research.
Hvis en arbejdstagers præstation resulterer i immateriel viden, følger det af patentloven, at opfinderen har ret til opfindelsen - også hvor opfinderen er ansat, og opfindelsen er gjort som led i arbejdet, og hvor der er udbetalt løn.
If an employee's performance results in intangible knowledge, it follows from the Danish Patent Act that the inventor has the right to the invention - including when the inventor is employed and the invention has been made as part of the work and a wage has been paid.
På det private arbejdsmarked løses en sådan konflikt mellem arbejdsgiver og arbejdstager ved Lov om arbejdstageres opfindelser (5) på den måde, at opfinderen har retten til opfindelsen, men arbejdsgiveren har ret til at få opfindelsen overdraget til sig uden særlig aftale, men mod betaling af et vederlag til opfinderen.
On the private labour market such a conflict between employer and employee is resolved by resort to the Danish Act on Employees' Inventions (5) so that the inventor has the right to the invention but the employer has the right to have the invention made over to himself without special agreement but in return for payment of a fee to the inventor.
Ifølge lovens § 1, stk.
Under Section 1, subs.
1 og 2 omfatter "arbejdstager" enhver, der er ansat i offentlig eller privat tjeneste.
1 and 2 of the Act, "employee" includes anyone in public or private employ.
Som følge af denne lovs § 1, stk.
As a consequence of Section 1, subs.
3 anses lærere og andet videnskabeligt personale ved universiteter og højere læreanstalter i denne sammenhæng ikke for arbejdstagere og har den fulde ret til deres opfindelser, medmindre andet er bestemt ved anden lov eller følger af særlig aftale.
3 of this Act, teachers and other academic or scientific staff at universities and institutes of higher education are not regarded as employees in this context and are fully entitled to their inventions unless otherwise determined by some other law or pursuant to a special agreement.
2. INDGÅELSE AF SAMARBEJDSAFTALER MELLEM UNIVERSITETER OG PRIVATE ERHVERVSVIRKSOMHEDER Når universiteter indgår i kontrakter med private erhvervsvirksomheder, bør man være opmærksom på følgende:
2. CONCLUSION OF COOPERATION AGREEMENTS BETWEEN UNIVERSITIES AND PRIVATE BUSINESSES When universities enter into contracts with private businesses, attention should be paid to the following:
Loven omfatter arbejdstagere ved offentlige forskningsinstitutioner (dvs. universiteter under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling, sektorforskningsinstitutioner, offentlige sygehuse eller sundhedsvidenskabelige institutter under amtskommuner og Hovedstadens Sygehusfællesskab), som gør opfindelser, der kan patenteres efter patentloven eller registreres efter brugsmodelloven, jf. § 2, § 3 og § 6.
The Act covers employees at public research institutions (i.e. universities under the Danish Ministry of Science, Technology and Innovation, government research institutes, public hospitals or health science institutes under the county authorities and the Copenhagen Hospital Corporation (HS)) who make inventions that can be patented under the Patent Act or registered under the Utility Models Act, cf. Sections 2, 3 and 6.
Loven sidestiller offentligt ansatte forskere med forskere i det private erhvervsliv, som er omfattet af Lov om arbejdstageres opfindelser.
The Act places publicly employed researchers on an equal footing with researchers in private enterprise, who are covered by the Act on Employees' Inventions.
Reglen er undtagelsesfri og betyder, at edb-programmer frembragt i ansættelsesforhold på en af de i §
The rule admits of no exceptions and means that computer programs produced in an employment situ
I hovedtræk går loven ud på følgende:
The gist of the Act can broadly be given as follows:
• Som udgangspunkt bevarer offentligt ansatte forskere på universiteter og sektorforskningsinstitutioner retten til egne resultater, jf. § 7.
• Basically, publicly employed researchers at universities and government research institutes retain the right to their own results, cf. Section 7.
Efter drøftelse med de involverede har institutionen dog ret til at udnytte egne forskeres resultater erhvervsmæssigt, forudsat at den samtidig påtager sig ansvaret for det ofte meget ressourcekrævende arbejde med patentering og licensiering, jf. § 8.
Following discussion with the parties involved, however, the institution has a right to exploit its own researchers' results for commercial purposes, provided that it simultaneously assumes responsibility for the often highly resource-intensive work of patenting and licensing, cf. Section 8.
• Offentligt ansatte forskere har pligt til at indberette alle kommercielt interessante resultater til ansættelsesinstitutionen, jf. § 10.
• Publicly employed researchers are duty bound to report all results of commercial interest to the appointing institution, cf. Section 10.
• Hvis en forsker efter accept fra institutionen selv udnytter rettigheden til sit resultat, har institutionen krav på en rimelig godtgørelse.
• If, following approval by the institution, an actual researcher exploits the right to his or her own result, the institution is entitled to reasonable compensation.
På samme måde har arbejdstageren ret til et rimeligt vederlag, hvis institutionen udnytter rettigheden, f.eks. gennem en given andel i salgs- og licensindtægterne, jf. § 12, stk.
In the same way, the employee is entitled to a reasonable fee if the institution exploits that right, e.g. through a particular share of the sales and licence revenues, cf. Section 12, subs.
Ministeren for Videnskab, Teknologi og Udvikling nedsatte i januar 2000 på baggrund af en konkret sag en arbejdsgruppe, der fik til opgave at komme med forslag til vejledende retningslinier for samarbejdsaftaler mellem universiteter og private virksomheder.
In January 2000, against the backdrop of a concrete case, the Danish Minister of Science, Technology and Innovation formed a working party tasked to produce proposals for guidelines on cooperation agreements between universities and private companies.
Ifølge kommissoriet skulle forslaget indeholde en checkliste for, hvilke forhold der skal være reguleret i en samarbejdsaftale, herunder f.eks.
According to their terms of reference, the proposal was to contain a checklist of the conditions that had to be settled in a cooperation agreement, including e.g.:
• beskrivelse af parternes ydelser
• description of the parties' services
• håndtering af fortrolige oplysninger
• handling of confidential information
• regulering af betalingsforhold
• regulation of payment conditions
• opstilling af retningslinier på særlige
• drafting of guidelines in special fields,
områder, f.eks. det sundhedsvidenska
e.g. the health science field.
kan være til inspiration ved indgåelse af aftale om et samfinansieret projekt mellem et universitet og en privat virksomhed.
in question may offer a source of inspiration when concluding an agreement on a cofinanced project between a university and a private company.
Det er således ikke et forslag til en egentlig aftale, som altid vil og bør bero på en konkret forhandling.
It is not a proposed draft of an actual agreement as such, then, which always will and should hinge on concrete negotiations.
Arbejdsgruppen udtalte om dette spørgsmål, at udgangspunktet er, at
On this issue, the working party stated that their point of departure is that:
• hvis et forskningsprojekt alene finansieres af offentlige midler har forskeren pligt til at offentliggøre sine forskningsresultater, jf. princippet i universitetslovens § 1, stk.
• if a research project is financed purely by public funding, the researcher is obliged to publish his or her research results, cf. the principle in Section 1, subs.
2, sidste punktum: "Den skal endvidere værne om forskningsfriheden og bidrage til at udbrede kendskab til videnskabens arbejdsmetoder og resultater."
2, last sentence of the Danish Universities Act: "It shall further foster and nurture the freedom to research and contribute to promulgating a knowledge of the working methods and results of science".
• hvis et forskningsprojekt udelukkende finansieres af private midler, er der tale om rekvireret forskning, hvor den private rekvirent som udgangspunkt ejer forskningsresultatet.
• if a research project is financed exclusively by private funding, it is a case of commissioned research, with the private commissioner basically owning the research result.
Rekvirenten bestemmer tidspunktet for eventuel offentliggørelse.
The commissioner determines the time of publication, if any.
• hvis et forskningsprojekt er finansieret af både offentlige og private midler, beror det på den konkrete samarbejdsaftale, hvornår og hvordan offentliggørelse finder sted.
• if a research project is financed by both public and private funding, when and how publication is to take place will depend on the specific cooperation agreement.
Det skal dog sikres, at offentliggørelse kan ske i en eller anden form.
It must be ensured, however, that publication can take place in some form.
Arbejdsgruppen har således anset det for givet, at forskningsresultater skal kunne offentliggøres, når der er tale om delvis offentlig finansiering.
The working party thus took it to be selfevident that research results must be publishable where partial public financing is involved.
Publicering og hemmeligholdelse
Publication and secrecy
I et samfinansieret forskningssamarbejde er der en indbygget konflikt mellem publicering og fortrolighed.
In a cofinanced research collaboration there is an intrinsic conflict between publication and confidentiality.
På den ene side har virksomheden et legitimt krav på at sikre sig, at den viden om en erhvervsvirksomhed, som overføres til universitetet i forbindelse med en samarbejdsaftale, ikke røbes til udenforstående, f.eks. konkurrenter, og på den anden side har universitetet pligt til at offentliggøre de forskningsresultater, som opnås ved samarbejdet, med respekt for de krav om hemmeligholdelse, der findes i § 11, stk.
On the one hand the company has a legitimate right to satisfy itself that the knowledge of a business communicated to the university through a cooperation agreement is not disclosed to third parties, e.g. competitors; on the other hand the university has a duty to publish the research results obtained as a result of the cooperation, respecting the secrecy requirements found in Section 11, subs.
Det bemærkes, at universitetet i denne situation har pligt til at påse, at publicering af et forskningsresultat sker med respekt for de oplysninger, som er omfattet af offentlighedslovens § 12, stk.
In this situation it should be noted that the university has a duty to ensure that research results are published with respect for the information covered by Section 12, subs.
1, nr. 2 (7), dvs. beskyttelse mod aktindsigt i oplysninger, når det er af væsentlig økonomisk interesse for virksomheden.
1 (2), of the Danish Access to Public Administration Files Act (7), i.e. to guard against access to files containing information when it is of substantial financial interest to the company.
Bestemmelsen medfører, at oplysninger vedrørende virksomhedens økonomiske forhold, forretnings- og produktionsmetoder som udgangspunkt er undtaget fra aktindsigt i universitetets regi.
The provision means that information concerning the company's economic state, business and production methods are basically excepted from access to files under university auspices.
Om eksklusivitet udtales det i rapportens kapitel 7.2.
With regard to exclusivity, chapter 7.2.
(s. 46-47), at en offentlig forskningsinstitution ikke generelt kan påtage sig at begrænse sine samarbejdsrelationer til en enkelt virksomhed.
(pp. 46-47) of the report states that a public research institution cannot generally undertake to restrict its collaborative relations to a single company.
Det antages, at en generel klausul om eksklusivitet vil stride mod universitetslovens § 1, stk.
It is assumed that any general exclusivity clause will be at variance with Section 1, subs.
Desuden peges der på det forvaltningsretlige aspekt.
The administrative law aspect is also highlighted.
En eksklusivaftale indebærer forskelsbehandling af virksomheder, og en sådan forskelsbehandling skal være saglig.
An exclusive agreement implies differentiation of companies, and such discrimination must be objective.
Det antages dog, at eksklusivaftaler gyldigt kan indgås, forudsat at følgende to betingelser er opfyldt:
However, it is accepted that exclusive agreements can validly be concluded, provided the following two conditions have been met:
1) der skal være en klar tidsmæssig begrænsning for den periode, hvor der ikke kan indgås aftaler om lignende projekter med andre, og
1) there must be a clear temporal limit to the period during which no agreements can be concluded with others on similar projects, and
2) institutionen skal kompenseres økonomisk for at påtage sig forpligtelsen.
2) the institution must be compensated financially for taking on the commitment.
3. OFFENTLIGGØRELSE AF FORSKNINGSRESULTATER - INTERESSEKONFLIKT MELLEM UDEFRAKOMMENDE OPDRAGSGIVERS INTERESSE OG UNIVERSITETSFORSKERES INTERESSE
3. PUBLICATION OF RESEARCH RESULTS - CONFLICT BETWEEN THE INTEREST OF AN EXTRANEOUS COMMISSIONING PARTY AND THE INTEREST OF THE UNIVERSITY RESEARCHERS
Generelt ved kontraktindgåelsen
About entering into contracts generally
Den vanskelige konflikt mellem den udefrakommende opdragsgivers interesse i eneret til resultater og universitetets interesse i at udbrede forskningsresultater er, når det gælder samfinansierede forskningsprojekter, den konflikt, som er omtalt ovenfor i forbindelse med advokat
In the case of cofinanced research projects, the difficult conflict between the extraneous commissioning party's interest in exclusivity and the university's interest in disseminating research results is the conflict discussed above in the con
Hans Juhlers problemkatalog, der tilsigter at inspirere kontraktkoncipister forud for eller i forbindelse med samarbejdsaftalens indgåelse.
text of Hans Juhler's list of problems aimed at inspiring contract draughtsmen prior to or in connection with the conclusion of the cooperation agreement.
4. UENIGHED OM ET VIDENSKABELIGT RESULTAT
4. DISAGREEMENT OVER A SCIENTIFIC RESULT
I en konkret kontrakt mellem et universitet og en amerikansk erhvervsvirksomhed fik universitetet indsat følgende vilkår:
In a specific English-language contract between a university and an American business, the university managed to work in the following terms:
Dette spørgsmål har ikke noget med eneret at gøre, men om at have et fælles ansvar for forskningens lødighed og for en publikations videnskabelighed.
This issue has nothing to do with exclusive right, but is about having joint responsibility for the value and merit of the research and for the scholarly nature of a publication.
UVVU fandt på sit møde den 28. november 2000 ikke at kunne tage stilling til et forskningsresultats "rigtighed".
At its meeting on 28 November 2000 DCSD found itself unable to take a stance on the "authenticity" of a research result.
Opgaven med at udpege opmænd burde derfor rettelig ikke varetages af UVVU.
By rights, therefore, the task of appointing arbitrators ought not to be undertaken by DCSD.
UVVU overdrog derfor sagen til Statens Sundhedsvidenskabelige Forskningsråd (SSVF), som har påtaget sig at udpege opmænd i den konkrete kontrakt.
DCSD therefore assigned the case to the Danish Medical Research Council (DMRC), which undertook to appoint arbitrators in the contract in hand.
5. UVVU'S OPGAVER
5. DCSD'S TASKS
Ifølge § 2 i bekendtgørelse nr. 933 af 15. december 1998 om Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed har UVVU til opgave at behandle sager vedrørende videnskabelig uredelighed, der rejses ved klage.
According to Section 2 of Danish Executive Order No. 933 of 15 December 1998 on the Committees on Scientific Dishonesty, DCSD's task is to deal with cases pertaining to scientific dishonesty filed in the form of complaints.
Bekendtgørelsen fastsætter i § 3, at der ved videnskabelig uredelighed tænkes på handlinger eller undladelser, hvorved der i forskning sker forfalskning eller forvridning af det videnskabelige budskab eller grov vildledning om en persons indsats i forskningen.
Section 3 of the Order provides that scientific dishonesty is intended to refer to actions or omissions in research whereby falsification or distortion of the scientific message takes place, or gross misrepresentation about a person's involvement in the research.
For at kunne betegne en adfærd som videnskabelig uredelighed skal det kunne dokumenteres, at den pågældende har handlet forsætligt eller udvist grov forsømmelighed i forbindelse med forholdet, jf. § 3, stk.
In order to be able to designate conduct as scientific dishonesty, it must be possible to document that the person in question acted deliberately or exercised gross negligence in connection with the circumstance, cf. Section 3, subs.
UVVU's egentlige arbejdsområde er sager, som rummer velbegrundet mistanke om videnskabelig uredelighed, f.eks. de forhold, som er beskrevet i bekendtgørelsen.
DCSD's actual working sphere covers cases that include a well-founded suspicion of scientific dishonesty, e.g. the scenarios described in the Order.
uden påtale, hvis sagen i øvrigt behandles af UVVU.
The purpose per se, then, is not to investigate contractual terms.
Der kan endvidere henvises til nogle væsentlige generelle betragtninger fra et ad hoc-udvalg, der for UVVU har behandlet en sag inden for det sundhedsvidenskabelige område.
Reference can further be made to some essential general considerations from an ad hoc committee that has dealt with a case in the field of health science for DCSD.
Det skal dog præciseres, at oprindelsen til tvisten om forskernes ret til offentliggørelse her ikke udsprang af interessemodsætning mellem en udefrakommende erhvervsinteresse og forskermiljøet, men derimod mellem en forsker og det styringsorgan, der fordelte forskningsområder inden for et stort undersøgelsesmateriale.
This needs to be qualified, however, in that the origin of the dispute over the researchers' right to publication did not originate here from a conflict between an extraneous commercial interest and the research environment but, on the contrary, between a researcher and the governing body that allocated research areas within a large array of investigative material.
Ad hocudvalget udtalte:
The ad hoc committee pronounced:
1. Offentligheden må anses for at have en betydelig interesse i, at forskningsresultater ikke undertrykkes eller forsinkes unødigt, især hvis de har betydning for en mulig forebyggelse af alvorlig sygdom og for tidlig død.
1. The public must be deemed to have a substantial interest in research results not being unduly suppressed or delayed, particularly if they are of importance to the possible prevention of severe disease and premature death.
Det gælder ikke mindst livsstilfremkaldte sygdomme og tidlig aldring.
This applies not least to lifestyle-induced diseases and early ageing.
Dette synspunkt har også ligget bag den videnskabsetiske Rekommandation nr. 8.
This was the point of view that also lay behind scientific-ethical Recommendation No. 8.
Motivet bag befolkningens positive indstilling og bidrag til sådanne banker er at støtte videnskabelige fremskridt i sundhedens tjeneste.
The rationale for the positive attitude amongst the population and their contributions to such banks is to support scientific advances in the service of health.
indgående informationsbanker synes at give adgang til rutineetablerede medforfatterskaber ved de resulterende publikationer ("tilmelding") uden dokumentation for, at de "tilmeldte" har ydet den indsats, som UVVU's tidligere nævnte skærpelse af de såkaldte Vancouver-regler fra 1999 stiller krav om.
quasi-proprietorial relationship with the three information banks involved seems to grant access to co-authorships routinely created for the resulting publications ("opting-in") with no evidence to document that such "optees" have invested the effort called for by DCSD's previously mentioned tightening of the so-called Vancouver rules from 1999.
3. Det bør også overvejes, om ikke den danske sundhedsfaglige forskerverden bør informeres yderligere om, at kontraktretlige aftaler om videnskabelige projekter ikke kan tilsidesætte gældende love, tilknyttede bekendtgørelser og rekommandationer, ligesom de ikke kan tilsidesætte UVVU's udmeldinger om karakteren af god videnskabelig praksis.
3. Consideration should also be given to informing the Danish professional health research community in more detail that agreements under contract law on scientific projects cannot override current laws, associated executive and ministerial orders, and recommendations, any more than they can override DCSD's official input about the nature of good scientific practice.
4. Lov om opfindelser ved offentlige forskningsinstitutioner med kommentarer af Jens Schovsbo, Jurist
4. Danish Act on Inventions at Public Research Institutions, with a commentary by Jens Schovsbo, Ju
5. Lov om arbejdstageres opfindelser (Lovbekendtgørelse nr. 131 af 18. marts 1986, som ændret ved
5. Danish Act on Employees' Inventions (Consolidation Act No. 131 of 18 March 1986, as amended
lov nr. 130 af 26. februar 1992)
by Act No. 130 of 26 February 1992).
BEHANDLEDE SAGER I 2001
CASES CONSIDERED IN 2001
SAGER AFGJORT EFTER UNDERSØGELSE
CASES RULED ON FOLLOWING INVESTIGATION
Sager overført fra 2000
Cases carried over from 2000
Genoptagelse af sag om postuleret vildledning og forvridning af det videnskabelige budskab (Sag 5 i UVVU's beretning 2000).
Resumption of case concerning postulated misrepresentation and distortion of the scientific message (Case 5 in DCSD's 2000 report).
Klagen blev indgivet til UVVU's Udvalg for naturvidenskabelig, jordbrugs- og veterinærvidenskabelig og teknisk-videnskabelig forskning.
The complaint was submitted to DCSD's Committee for Natural Science, Agricultural & Veterinary Science and Technical Science.
Klageren fandt, at der var bevidst fejlagtige oplysninger i indklagedes ph.d.-afhandling om naturbeskyttelse.
The complainant found that there was deliberately erroneous information in the defendant's PhD thesis on nature conservation.
UVVU traf afgørelse i sagen i september 2000.
DCSD ruled on the case in September 2000.
For at en adfærd skulle kunne betegnes som videnskabelig uredelighed, skulle det imidlertid efter bekendtgørelse nr. 933 af 15. december 1998 om Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed kunne dokumenteres, at forskeren havde handlet forsætligt eller havde udvist grov forsømmelighed i forbindelse med forholdet.
In order for conduct to be able to be termed scientific dishonesty, however, in accordance with Danish Executive Order No. 933 of 15 December 1998 on the Committees on Scientific Dishonesty, it had to be demonstrable that the researcher had acted deliberately or exercised gross negligence in connection with the matter.
I september 2000 begærede klageren imidlertid sagen genoptaget.
In September 2000, however, the complainant requested that the case be resumed.
På baggrund af en fornyet klage, hvori der indgik nogle faktiske forhold, der afveg fra dem, UVVU havde lagt til grund, blev sagen genoptaget.
On the basis of a renewed complaint that included certain facts differing from those DCSD had taken as its basis, the case was reopened.