natgillin/translations-raw huggingface dataset:
På mødet orienterer formanden om de afgørelser, der i løbet af året er truffet i de enkelte udvalg.
At the meeting the chairperson shall inform those present of the rulings made during the year on the individual committees.
Der kan på mødet træffes beslutning om emner af fælles interesse for udvalgene.
At the meeting a decision can be made on topics of common interest to the Committees.
Endvidere fastlægges en dato i hvert kvartal, hvor de enkelte udvalg efter behov kan indkaldes til sagsbehandlende møder.
In addition, a date in every quarter shall be fixed when the individual committees can be convened to casework meetings, should the need arise.
Udvalgenes formand leder møderne.
The Committees' chairperson shall chair the meetings.
Sekretariatet udarbejder beslutningsreferat af møderne.
The secretariat shall minute the resolutions at meetings.
Ved et medlems forfald eller inhabilitet udpeger formanden, i samråd med de øvrige medlemmer af udvalget, den suppleant, der skal deltage i sagens behandling.
In the event of a member's absence or disqualification, the chairperson, in consultation with the other members of the committee, shall designate the alternate to take part in considering the case.
2, beskikker Forskningsforum tillige en ny suppleant for den løbende beskikkelsesperiode efter høring af de relevante statslige forskningsråd.
2, the Board of the Danish Research Councils shall also appoint a new alternate for the ongoing appointment period in consultation with the relevant government research councils.
Sikring af kontinuiteten i udvalgenes arbejde § 14.
Ensuring the continuity of the Committees' work Section 14.
Når et udvalg har afsluttet behandlingen af en sag, sendes en kopi af afgørelsen til samtlige medlemmer og suppleanter i de tre udvalg.
Once a committee has completed its consideration of a case, a copy of the ruling shall be sent to all members and alternates on the three committees.
Institut for Filosofi, Aarhus Universitet, Bygning 328 Nordre Ringgade, 8000 Aarhus C
Department of Philosophy, University of Aarhus, Building 328 Nordre Ringgade, DK-8000 Aarhus C
Lektor Clemens Stubbe Østergaard
Associate Professor, Clemens Stubbe Østergaard
Institut for Filosofi, Pædagogik og Retorik, Københavns Universitet
Department of Education, Philosophy and Rhetoric,
MEDLEMMER OG SUPPLEANTER AF UDVALGENE VEDRØRENDE VIDENSKABELIG UREDELIGHED, NOVEMBER 2001
MEMBERS AND ALTERNATES OF THE DANISH COMMITTEES ON SCIENTIFIC DISHONESTY, DECEMBER 2001
NATURVIDENSKABELIG, JORDBRUGS- OG VETERINÆRVIDENSKABELIG OG TEKNISK-VIDENSKABELIG FORSKNING
NATURAL SCIENCE, AGRICULTURAL & VETERINARY SCIENCE AND TECHNICAL SCIENCE
Forskningsdirektør, dr.med.
Research Director, Dr Claus Christiansen, MD
Arne Helweg Afd. for Plantebeskyttelse, Danmarks JordbrugsForskning
Department of Crop Protection, Danish Institute of Agricultural Sciences
Forskningscenter Flakkebjerg, 4200 Slagelse
Flakkebjerg Research Centre, DK-4200 Slagelse
Forskningschef Kirsten Jakobsen
Research Director, Kirsten Jakobsen, PhD
Afd. For Husdyrernæring og Fysiologi, Forskningscenter Foulum
Department of Animal Nutrition and Physiology,
Bodil Norrild Proteinlaboratoriet, Københavns Universitet
The Protein Laboratory, University of Copenhagen
Panum Instituttet, Blegdamsvej 3, 2200 København N
Panum Institute, Blegdamsvej 3, DK-2200 Copenhagen N
Klinisk Biokemisk Afdeling, Statens Serum Institut
Dr Nils Axelsen, MD, Head of Department,
Meyers Allé, bygning 240, Bartholinbygningen
Meyers Allé, Building 240, Bartholin Building
Universitetsparken, 8000 Århus C
Universitetsparken, DK-8000 Aarhus C
Nils Axelsen (M)
Nils Axelsen, MD, D.Med.
Professor, dr. odont.
Professor Palle Holmstrup, DDS (A)
SEKRETARIAT FOR UDVALGENE VEDRØRENDE VIDENSKABELIG UREDELIGHED
SECRETARIAT OF THE DANISH COMMITTEES ON SCIENTIFIC DISHONESTY
Berit Andersen Faber, chefkonsulent (1. januar 2001 - 31.marts 2002)
Berit Andersen Faber, Principal Consultant (1 January 2001 - 31 March 2002)
Når udlændinge kommer til Danmark med et eksamensbevis fra et udenlandsk uddannelsesinstitution, kan de få det vurderet for at se, hvilken dansk uddannelse det svarer til.
When foreigners come to Denmark with a qualification from a foreign educational institution, the can have it assessed to determine its corresponding Danish value.
- Vi har brug for højtuddannede i Danmark, så landets virksomheder har adgang til kvalificeret arbejdskraft.
- We need highly educated people in Denmark to provide the nation's businesses with a qualified workforce.
Kun ved at give erhvervslivet gode betingelser og rammer, kan det skabe vækst og arbejdspladser.
Only by providing good conditions and frameworks for the business community, can we create growth and jobs.
En af de vigtigste er, at de har adgang til dygtige medarbejdere, siger videnskabsminister Charlotte Sahl-Madsen.
One of the most important conditions is that they have access to talented employees, says Science Minister Charlotte Sahl-Madsen.
Styrelsen for International Uddannelse udstedte i alt 1.953 almindelige vurderinger i 2010.
The Danish Agency for International Education carried out 1,953 regular assessments in 2010.
Vurderingerne bestilles især af de enkelte udlændinge og danskere med udenlandsk uddannelse, men også af myndigheder, arbejdsgivere m.fl.
Assessments are ordered by individual foreigners and Danes with a foreign education, but also authorities and employers.
Ud over de almindelige vurderinger foretog styrelsen blandt andet vurderinger, som blev indhentet af Udlændingeservice til brug for afgørelser om opholdstilladelse efter greencard-ordningen.
In addition to regular assessments, the agency also carried out assessments on behalf of the Immigration Service for the use in residence permit rulings under the Green Card scheme.
De greencard-relaterede vurderinger var for 99 procents vedkommende på videregående niveau.
A total of 99 per cent of greencard-related assessments were for higher education level.
- Vi er kommet et meget væsentligt skridt nærmere, at et forskningsanlæg i verdensklasse bliver placeret i Øresundsregionen.
- We have moved a significant step further to ensure that a world-class research facility will be located in the Øresund Region.
En beslutning, der vil være af stor betydning for erhvervs-, forsknings- og uddannelsesmiljøerne i både Sverige og Danmark, siger videnskabsminister Helge Sander.
A decision of great importance to business, research and education environments, both in Denmark and Sweden, says Helge Sander, Minister for Science, Technology and Innovation.
Det er et tæt, svensk-dansk parløb, som ligger bag den stærke opbakning på et møde i går aftes i Bruxelles mellem de interesserede europæiske landes forskningsministre.
A close Danish-Swedish joint effort lies behind the strong backing last night at a meeting in Brussels between the research ministers of the interested European countries.
- Der er endnu ikke en formel beslutning om placeringen.
- So far, there is no formal decision on the location.
Men ESS Skandinavien fik på mødet tilslutning fra Frankrig, Tyskland, Polen, Norge, Estland og Letland.
But at the meeting, ESS Scandinavia got support from France, Germany, Poland, Norway, Estonia and Latvia.
Vi står derfor meget fordelagtigt i spørgsmålet om, hvor forskningsanlægget skal placeres, siger Helge Sander.
So we are in a very favourable position as to the question of where the research facility should be located, says Helge Sander.
Forskningsanlægget ESS - European Spallation Source - bliver verdens største mikroskop.
The research facility, known as ESS (European Spallation Source), will be the world's largest microscope.
- Et forskningscenter som dette vil tiltrække de dygtigste forskere og studerende og give et tydeligt plus på videnbalancen for både Sverige og Danmark, siger Helge Sander.
- A research centre like this will attract the most talented researchers and students and tip the scales of knowledge in favour of both Sweden and Denmark, says Helge Sander.
- Udover at løfte uddannelses- og forskningsmiljøet i hele Øresundsregionen vil ESS også tiltrække innovative videnvirksomheder og få en betydelig og positiv effekt på erhvervsudviklingen.
- Besides promoting the education and research environment throughout the Øresund Region, ESS will also attract innovative knowledge enterprises and have a significant and positive impact on industrial developments.
De europæiske lande, der bakker op bag ESS, har valget mellem en placering i Øresundsregionen, Spanien og Ungarn, som alle har tilbudt at huse ESS-anlægget.
The European countries backing up ESS may choose between a location in the Øresund Region, Spain or Hungary, which have all offered to host the ESS facility.
Efter mødet i går skal de interesserede lande nu skriftligt bekræfte og tilkendegive, hvilken placering de støtter, således at det mere konkrete forberedelses- og analysearbejde nu kan sættes i gang.
Following yesterday's meeting, the interested countries are now expected to confirm and indicate which location they support, so as to enable more specific preparations and analyses to be initiated.
Det dansk-svenske parløb for at få ESS til Øresundsregionen har været intensiveret de seneste par måneder, efter at videnskabsminister Helge Sander og Sveriges forskningsminister Lars Leijonborg i begyndelsen af april undertegnede en aftale om et omfattende forskningssamarbejde.
The Danish-Swedish joint effort to secure a site for the ESS in the Øresund Region has been intensified during the last few months since Science Minister Helge Sander and Sweden's Minister of Higher Education and Research, Lars Leijonborg, signed an agreement in early April on extensive research collaboration.
I samarbejdsaftalen hedder det blandt andet, at Danmark og Sverige arbejder for at få de andre nordiske lande og Baltikum med bag ESS i Øresundsregionen.
The agreement states that Denmark and Sweden will work to ensure support from the other Nordic countries and the Baltics for placing the ESS in the Øresund Region.
Den danske medfinansiering som medvært for ESS vil ifølge aftalen udgøre 12,5 pct. af etableringsomkostningerne, svarende til ca. 1,4 mia. kr.
According to the agreement, the Danish contribution towards co-hosting ESS will amount to 12.5 per cent of the construction costs, equal to about DKK 1.4 billion.
Når ESS efter planen står færdig i 2020 vil det være verdens stærkeste neutronkilde, som også kan kaldes for verdens største mikroskop.
ESS is planned to be ready by 2020 and will then be the world's strongest neutron source - it could also be called the world's largest microscope.
Et enkelt handler om overvægt og flere om at gøre spild om til penge.
One grant is about overweight, and several grants deal with converting waste to money.
Det skal udvikle sund og billig proteinrig mad til det afrikanske marked og dermed også skabe vækst i fødevaresektoren ved at udvikle nye, sunde, danskproducerede, konkurrence‐ og bæredygtige fødevarer.
The project will develop healthy and inexpensive protein-rich food for the African market and also promote growth in the food sector by developing new, healthy, Danish-made, competitive and sustainable foods.
Bevilget beløb: 20 mio. kr.
Grant: DKK 20 million
En national adfærdskodeks for integritet i dansk forskning er nu færdig.
A national Code of Conduct for research integrity in Denmark has been finished.
Kodeksen skal hjælpe til at sikre troværdighed, integritet og dermed kvalitet i dansk forskning gennem fælles principper og standarder for god videnskabelig praksis.
The Code aims to ensure credibility, integrity and thereby quality in Danish research through common principles and standards for responsible conduct of research.
Kodeksen skal anvendes i både offentlige og private forskningsinstitutioner, herunder universiteterne, forskningsrådssystemet, fonde og virksomheder.
The Code is aimed at both public and private research institutions, including universities, the research council system, foundations and enterprises.
Den er tænkt som en fælles ramme, der skal implementeres og udvikles på tværs af fagområder.
It is a common framework meant to be implemented and developed across fields of research.
Kodeksen Danish Code of Conduct for Research Integrity er udarbejdet af en arbejdsgruppe nedsat af Uddannelses- og Forskningsministeriet og Danske Universiteter.
The Danish Code of Conduct for Research Integrity was drafted by a working group set up by the Ministry of Higher Education and Science and the organisation Danish Universities.
Resumé og anbefalinger 1.2.
Summary and recommendations 1.2.
Sammensætning af gruppen 1.4.
Composition of the working group 1.4.
Arbejdsgrundlaget og arbejdsgruppens overvejelser
The working basis and the working group's deliberations
2. BEGREBET "VIDENSKABELIG UREDELIGHED"
2. THE CONCEPT OF 'SCIENTIFIC DISHONESTY'
Det hidtil brugte begreb 2.2.
The concept used to date 2.2.
Nogle alternative definitioner 2.3.
Some alternative definitions 2.3.
Forslag til ny formulering 2.4.
Proposal for rewording 2.4.
Implikationer af den foreslåede formulering 2.5.
Implications of the proposed wording 2.5.
Afgrænsning af begrebet
Delimitation of the concept
3. FRA UREDELIGHED TIL GOD PRAKSIS
3. FROM DISHONESTY TO GOOD PRACTICE
God praksis har mange aspekter/dimensioner 3.3.
Many aspects/dimensions to good practice 3.3.
God praksis kan variere mellem videnskabsdisciplinerne 3.4.
Good practice can vary between scientific disciplines 3.4.
Uredelighed knytter sig til et produkt 4.3.
Dishonesty relates to a product 4.3.
Forskeren er producenten
The researcher is the maker
Bør der være adgang til sagsbehandling i andre tilfælde end ved
Should there be facilities for having a case heard in instances
Udvalgenes antal og sammensætning 5.2.
The composition and number of the Committees 5.2.
Formanden og hans rolle 5.3.
The chairperson and his role 5.3.
Om delegation til underudvalg
About delegating to subcommittees
Der er derfor al grund til at, at behandlingen af sager om videnskabelig uredelighed foregår på en sådan måde, at der ikke kan rejses tvivl om processens rimelighed og retfærdighed.
There is every reason, then, to ensure that cases concerning scientific dishonesty are considered in such a way that no doubts can be raised about the reasonableness and fairness of the process.
Det må for den enkelte forsker og for forskersamfundet ideelt stå helt klart, hvad der forstås ved videnskabelig uredelighed, hvilke konkrete forhold, der kan give anledning til, at der rejses en uredelighedssag, og under hvilke betingelser en forsker kan kendes uredelig.
Ideally, for the individual researcher and the research community, it must be perfectly plain what is understood by scientific dishonesty, which specific factors can give rise to a case of dishonesty being able to be raised and under what conditions a researcher can be held to be dishonest.
Proceduren ved behandlingen af sagerne må være så gennemsigtig som mulig og omgærdet af højst mulig retssikkerhed for den indklagede forsker.
The procedure surrounding the treatment of such cases must be as transparent as possible and couched in the utmost due legal process possible for the researcher indicted.
Det må være klart, hvilke forskere der kan omfattes af en uredelighedssag, og hvem der har påtaleret.
It must be clear which researchers can be embraced by a dishonesty case, and who has the right to action proceedings.
Konkret vil arbejdsgruppen anbefale:
More specifically, the working group wishes to recommend:
• en ændret definition af uredelighed
• a change in the definition of dishonesty,
• at der lokalt udarbejdes definitioner af god videnskabelig skik
• drafting of local definitions of good scientific practice,
• styrkelse af undervisning i god videnskabelig skik på bachelor-, kandidat- og
• consolidation of teaching in good scientific practice on Bachelor, Master and
• at en aktiv forsker beklæder formandsposten, og at formandens opgaver
• that an active researcher hold the chairpersonship and that the chairperson's
• at der etableres mulighed for afgivelse af dissens og i øvrigt opstilles klare
• that the opportunity be created for voicing dissent and otherwise establishing
regler for afgørelsernes indhold
clear rules for the substance of rulings,
• at der skabes direkte hjemmel til renselsessager.
• that direct provision be made for name-clearing cases.
Denne afgørelse gav anledning til en massiv meningsudveksling blandt forskere, politiske beslutningstagere mfl., især om grundlaget for afgørelsen.
This ruling set off a large-scale exchange of opinions among researchers, political decision-makers etc., particularly concerning the basis for the ruling.
Afgørelsen blev endvidere genstand for forholdsvis stor opmærksomhed i udlandet, herunder i den udenlandske presse.
The ruling was also the subject of relatively great attention abroad, including in the foreign press.
Forskningsstyrelsens direktør besluttede på den baggrund at nedsætte en arbejdsgruppe.
On this basis the Danish Research Agency's director decided to set up a working group.
♦ Professor Mogens N. Pedersen, Institut for Statskundskab, Syddansk Universitet (formand for udvalget)
Professor Peter Gundelach, Department of Sociology, University of Copenhagen, nominated by the Research Councils.
Da der ikke foreligger en alment gældende definition af god videnskabelig skik har arbejdsgruppen ikke fundet, at der var mulighed for under de givne betingelser at give et entydigt svar på dette spørgsmål.
Since there is no generally applicable definition of good scientific practice available, the working group did not find there to be any way of providing a clear-cut answer to this question under these particular conditions.
Arbejdsgruppen henviser til de anbefalinger, man har givet i denne rapport om fastlæggelse af god videnskabelig skik.
The working group refers to the recommendations given in the present report concerning the establishment of good scientific practice.
Uredelighed er i bekendtgørelse nr. 933 af 15. december 1998 om Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed (herefter benævnt bekendtgørelsen) defineret således:
Dishonesty is defined as follows in Danish Executive Order No. 933 of 15 December 1998 on the Danish Committees on Scientific Dishonesty (hereinafter referred to as the Executive Order):
6. Plagiering af andres resultater eller publikationer.
6. Plagiarisation of others' results or publications.
Arbejdsgruppen finder det uhensigtsmæssigt, at der i § 3, stk.
The working group considers it inappropriate that Section 3, subs.
Det virker endvidere uheldigt med uklare begreber som "det videnskabelige budskab" og "forvridning".
Moreover, an unfortunate impression is created by fuzzy concepts like “the scientific message” and “distortion”.
Arbejdsgruppen har fundet, at der blandt de anførte eksempler på uredelig adfærd mangler en indikation af, at urigtig angivelse af arbejdssted kan være uredeligt.
The working group has found that among the examples of dishonest conduct cited there is nothing to indicate that miscitation of place of work can be dishonest.
Der hersker ikke i litteraturen enighed om uredelighedsbegrebets omfang og afgrænsning.
There is no consensus in the literature about the scope and delimitation of the concept of dishonesty.
Arbejdsgruppen har diskuteret et mindre antal af de kendte definitioner:
The working group has discussed a small number of the known definitions:
a) Fra "Håndtering av uredelighet i forskningen", en indstilling fra maj 2001 til Norges Forskningsråd, side 36: "Med vitenskapelig uredelighet menes brudd på god vitenskapelig praksis i planleggning, gjennomføring, kollegavurdering og rapportering av forskning som kan bidra til å villede om forskningens resultater.
a) From Håndtering av uredelighet i forskningen [“Handling Dishonesty in Research”], a recommendation from May 2001 to the Research Council of Norway, page 36: “Scientific dishonesty is taken to mean violation of good scientific practice in the planning, implementation, peer review and reporting of research that may be instrumental in misleading people about the results of research.
Vitenskapelig uredelighet omfatter ikke utilsiktede feil eller faglig uenighet."
Scientific dishonesty does not include inadvertent errors or professional disagreement.” [translated from Norwegian]
b) Citat fra den under (a) nævnte publikation side 12, hvorefter USA's Department of Health and Human Services (DHHS) i 1999 har foreslået følgende definition: "Misconduct in science is defined as fabrication, falsification or plagiarism, in proposing, performing, or reporting research results.
b) Quote from the publication mentioned under (a), page 12, according to which the US Department of Health and Human Services (DHHS) proposed the following definition in 1999: “Misconduct in science is defined as fabrication, falsification, or plagiarism, in proposing, performing, or reporting research results.
Arbejdsgruppen vil foretrække, at der anvendes en kort, præcis og dog forholdsvis åben definition, der så kan illustreres med eksempler.
The working group would prefer a brief, succinct yet relatively open definition to be used, which can then be illustrated with examples.
Arbejdsgruppen foreslår med udgangspunkt i den ovenfor under d) nævnte definition følgende formulering:
The working group proposes the following formulation, based on the definition set out above under d):
Denne definition udpeger de alvorligste former for uredelighed i forskerverdenen.
This definition singles out the gravest forms of dishonesty in the research world.
Den er forholdsvis åben (jf. "lignende grov måde"), og den lægger vægt på, at uredelighed som hovedregel beror på en bedragerisk hensigt.
It is comparatively open (cf. “similarly gross fashion”) and emphasises the fact that dishonesty generally hinges on fraudulent intent.
Det må dog være muligt for UVVU i særlige tilfælde at kende en adfærd uredelig, selv om det ikke er muligt at bevise et forsæt hos den indklagede.
In special instances, however, it must be possible for DCSD to deem conduct dishonest despite the impossibility of proving intent on the part of the defendant.
Der bør således kunne statueres uredelighed, hvis den indklagede har handlet klart uden for et anerkendt adfærdsmønster eller i strid med alment kendte forskrifter.
It ought to be possible, then, to uphold dishonesty if the defendant has acted clearly outside of a recognised pattern of behaviour or at odds with generally familiar regulations.
Der skal derfor være tale om forhold, som den indklagede helt klart efter de for situationen gældende normer burde vide, men som der af forskellige grunde ikke kan føres bevis for, at han/hun vidste.
The conditions involved must therefore be ones which ought clearly to be known to the defendant according to the standards applicable to the situation but which, for various reasons, he/she cannot be demonstrated to have known.
Den gældende opdeling med en konstatering af en "objektiv" uredelighed (§ 3, stk.
The current division into ascertainment of “objective” dishonesty (Section 3, subs.
1), og et "subjektivt" uredelighedsforsæt (§ 3, stk.
1) and “subjective” intent to act dishonestly (Section 3, subs.
2), som har givet anledning til adskillig forvirring og misforståelser, kan - og bør - herved undgås.
2), which has given rise to no little confusion and misunderstanding, can-and should-be avoided.
Definitionen gør fortielser til en mulig form for uredelighed.
The definition makes non-disclosure a possible form of dishonesty.
Den inddrager også det forhold, at uredelighed kan optræde i kollektiv form, og det kan derfor også tænkes, at sanktioner bør rettes mod forskergrupper eller -miljøer.
It also takes into consideration the fact that dishonesty can occur in a collective form, and it is therefore also conceivable that sanctions should be directed at research groups or environments.