natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I UMIP97 er karakteriseringsmodelleringen fokuseret ret tidligt i den miljømæssige mekanisme for nogle af påvirkningskategorierne, og karakteriseringsfaktorerne er baseret udelukkende på viden om egenskaberne af det emitterede stof, uden hensyntagen til egenskaberne for det modtagende miljø.
In EDIP97 the characterisation modelling is focused rather early in the environmental mechanisms for some of the impact categories, and the characterisation factors are based exclusively on knowledge of properties of the emitted substance, disregarding properties of the receiving environment.
I det omfang stoffets skæbne modelleres, gøres det under antagelse af et fast omgivende miljø (en ” enhedsverden”).
Where the substance's fate is modelled, a uniform environment is assumed ("unit world").
Dette repræsenterede den bedste miljøfaglige viden, da UMIP97 blev udviklet.
This reflected state-of-the-art when EDIP97 was developed.
I modsætning hertil er nogle af UMIP2003 kategori indikatorerne valgt senere i årsagskæden, og karakteriseringsfaktorerne omfatter også den (stedligt differentierede) modellering af spredningen og fordelingen af stoffet, eksponeringen af de følsomme dele af miljøet, og i visse tilfælde også baggrundsbelastningen af disse mål-systemer, så der bliver mulighed for at inddrage en vurdering af overskridelserne af eventuelle tærskelværdier for effekt.
In contrast, some of the EDIP2003 category indicators are chosen later in the causality chain and the characterisation factors also include the (spatially resolved) modelling of the dispersion and distribution of the substance, the exposure of the target systems and in some cases also the background situation of the target systems to allow assessment of the exceedance of thresholds.
Denne ændring afspejler udviklingen af miljøkemisk modellering i tiden siden UMIP97 faktorerne blev fastlagt i 1994 eller 1995 (Wenzel et al., 1996, Hauschild, 1996).
This change reflects the development of environmental modelling since the EDIP97 factors were established in 1994 or 1995 (Wenzel et al., 1996, Hauschild, 1996).
UMIP2003 giver bedre modellering af fotokemisk ozondannelse
EDIP2003 provides improved modelling of photochemical ozone formation
UMIP2003 metodikken medfører nogle vigtige yderligere forbedringer.
Some important additional improvements are obtained with the EDIP2003 methodology.
For fotokemisk ozondannelse kan bidraget fra NOX nu blive repræsenteret i det ikke-stedafhængige, såvel som det stedafhængige påvirkningspotentiale.
For photochemical ozone formation, the contribution from NOx can now be represented in the site-generic as well as the site-dependent impact potential.
Bidraget af NOX har hidtil været udeladt fra beregningen af det fotokemiske ozondannelsespotentiale, men det viser sig at være mindst lige så stort som bidraget fra VOC'erne - hidtil betragtet som den eneste kilde til ozondannelse.
The contribution of NOx has hitherto been omitted from the calculation of the photochemical ozone formation potential but it turns out to be at least the same size as the contribution from the VOCs - hitherto counted as the only source for ozone formation.
UMIP2003 giver bedre modellering af forsuring
EDIP2003 provides improved modelling of acidification
For forsuring, redegør UMIP2003 faktorerne for optagelse af nitrogen i økosystemer som i den virkelige verden reducerer de forsurende egenskaber af nitrogenforbindelser sammenlignet med f.eks. SO2.
For acidification, the EDIP2003 factors account for the assimilation of nitrogen by ecosystems which in the real world reduces the acidifying properties of nitrogen compounds compared to e.g. SO2.
UMIP2003 faktorerne giver således et mere realistisk forhold mellem de forskellige forsurende forbindelser end UMIP97 faktorerne som kun afspejler potentialet for frigivelse af protoner.
The EDIP2003 factors thus give a more realistic proportion between the different acidifying compounds than the EDIP97 factors that only reflect the potential for release of protons.
For UMIP2003 karakteriseringsfaktorerne for forsuring og fotokemisk ozondannelse, er skader på naturlige øko-systemer og menneskers helbred valgt som det mest følsomme slutpunkt.
For the EDIP2003 characterisation factors for acidification and photochemical ozone formation, damage to natural ecosystems and human health are chosen as the most sensitive end point.
De repræsenterer også de slutpunkter, som gældende regulering er fokuseret på.
They are also the end point that current regulation is focused on.
Derfor er skader på menneskeskabte materialer ikke explicit repræsenteret af faktorerne for fotokemisk ozondannelse og forsuring (selvom de typisk vil blive repræsenteret indirekte af de valgte indikatorer).
Therefore damage to man-made materials is not explicitly addressed by the factors for photochemical ozone formation and acidification (although it will typically be represented indirectly by the other indicators).
Man kunne sige at noget af den skade, som er dækket med UMIP97 ikke længere er dækket med UMIP2003 fordi påvirkningsindikatoren er valgt længere henne i årsagskæden.
One might thus say that some of the damage covered by EDIP97 is no longer covered in EDIP2003 because the impact indicator is chosen further in the causality chain.
Som et eksempel for forsuring, repræsenterer påvirkningen beregnet med UMIP97 faktorerne antallet af protoner, der dannes per molekyle emitteret stof.
As an example for acidification, the impact calculated with the EDIP97 factors represents the number of protons formed per mole of substance emitted.
Ved at være defineret så tidligt i årsags-effektkæden, repræsenterer UMIP97 påvirkningspotentialerne i princippet enhver skade, som potentielt skyldes protonerne (dvs. også skader på menneskeskabte materialer).
Being defined so early in the cause-effect chain, the EDIP97 impacts in principle represent any damage potentially caused by the protons (i.e. also damage to man-made materials).
På den anden side er forholdet mellem protonfrigivelse i almindelighed og den skade det forvolder ofte temmelig usikker.
On the other hand, the relation between proton-release as such and damage caused is often highly uncertain.
Hvis der er et ønske om eksplicit at inkludere forsuringsskader på menneskeskabte materialer, kan disse beregnes separat under anvendelse af f.eks. UMIP97 faktorerne.
If, however, there is a wish to explicitly include acidification damage to man-made materials, these may be calculated separately using e.g. the EDIP97 factors.
Det bør imidlertid nævnes, at de forudvalgte vægtningsfaktorer, som anvendes i UMIP97 såvel som i UMIP2003 repræsenterer de politiske reduktionsmål, som for forsuring er baseret på målsatte reduktioner i skader på naturlige øko-systemer.
It should be noted, however, that the default weighting factors applied in EDIP97 as well as EDIP2003 represent political reduction targets that for acidification are based on targeted reductions in damage to natural ecosystems.
Det samme gør sig gældende for de andre påvirkningskategorier - hvor de politiske reduktionsmål udtrykt i vægtningsfaktorerne sigter på beskyttelse af øko-systemer eller, hvor det er relevant, menneskers helbred.
The same holds true for most of the other impact categories - where the political reduction targets expressed in the weighting factors aim at protection of ecosystems or, where relevant, human health.
Forskellen i valg af kategoriindikatorer betyder at for nogle påvirkningskategorier, er variationsestimaterne, som fremkommer ved anvendelse af de ikke-stedafhængige UMIP2003 faktorer ikke direkte anvendelige til UMIP97 faktorerne.
The difference in choice of category indicators means that for some of the impact categories, the variation estimates provided with the site-generic EDIP2003 factors are not directly applicable to the EDIP97 factors.
Forskellige enheder for UMIP2003 og UMIP97
Different units for EDIP2003 and EDIP97
Forskellen i valg af slutpunkter betyder også at de påvirkningspotentialer som udregnes med UMIP97 faktorer og med UMIP2003 faktorer har forskellige enheder.
The difference in choice of end points also means that the impacts calculated using EDIP97 factors and EDIP2003 factors have different units.
For UMIP97 er de fleste af påvirkningerne udtrykt som de mængder af et referencestof, som ville forårsage en påvirkning af den samme størrelse.
For EDIP97 most of the impacts are expressed as quantities of a reference substance which would cause the same size of impact.
For UMIP2003 udtrykker enhederne hvilken påvirkning, der effektivt er forårsaget, nogle gange helt frem til skaden på mål-systemet.
For EDIP2003, the units express what impact is effectively caused, sometimes up to inclusion of the damage to the target system.
UMIP2003 påvirkningspotentialer kan sagtens omregnes så de udtrykkes som ækvivalente emissioner af referencestoffer, som det sker i UMIP97, men vi har valgt at beholde de originale UMIP2003 enheder af to årsager:
The EDIP2003 impacts could very well be scaled into emissions of reference substances as was done in EDIP97 but we have chosen to keep the original EDIP2003 units for two reasons:
De understreger forskellen mellem hvad der er dækket af UMIP97 og UMIP2003 påvirkningspotentialerne og at de to ikke umiddelbart er sammenlignelige.
they emphasize the difference in what is covered by the EDIP97 and EDIP2003 impact potentials and that the two are not immediately comparable.
UMIP2003 optimerer kompromisset mellem den miljømæssige relevans og modelusikkerheden
EDIP2003 optimises the trade-off between environmental relevance and model uncertainty
Samtidig med at karakteriseringsmodelleringen udvides til at omfatte mere af årsagskæden, reduceres usikkerheden i fortolkningen typisk fordi den miljømæssige relevans af den forudsagte påvirkning bliver større jo længere hen i årsagskæden, man modellerer.
As characterisation modelling is extended to include more of the causality chain, the uncertainty in interpretation is typically reduced as the environmental relevance of the predicted impact is increased.
På den anden side vil introduktionen af flere miljømodeller i beregningen af karakteriseringsfaktorer også medføre flere kilder til model- og parameterusikkerhed.
On the other hand, the introduction of additional environmental models into the calculation of characterisation factors also introduces some additional sources of uncertainty.
Stedlig differentiering kan yderligere reducere usikkerheden på påvirkningspotentialet.
Spatial differentiation may further reduce the impact uncertainty.
På den anden side vil den viden om beliggenheden af processerne i produktsystemet, som anvendes i den stedafhængige karakterisering, i visse tilfælde være baseret på antagelser og kan så også blive en kilde til yderligere usikkerhed.
At the same time, the information about process locations from the inventory analysis that supports spatial characterisation will sometimes be based on assumptions and may then also be a source of additional uncertainty.
Figur 1.2 I takt med at karakteriseringsmodelleringen inddrager større dele af den miljømæssige mekanisme bag årsagskæden, stiger den miljømæssige relevans for de påvirkninger der beregnes og fortolkningen bliver mindre usikker (f.eks. ved at den stedlige variabilitet reduceres).
Figure 1.2 As characterisation modelling proceeds along the causality chain to include larger parts of the environmental mechanism, environmental relevance of the calculated impacts is increased and uncertainty of interpretation is reduced (e.g. through reduction of spatially determined variation).
Samtidig introduceres imidlertid yderligere usikkerhed gennem de anvendte modeller og de antagelser, der gøres, f.eks. i den geografiske definition af produktsystemet (figuren udviklet sammen med professor O. Jolliet, EPFL).
At the same time additional uncertainty is introduced through the applied models and the assumptions made e.g. in the geographical scoping of the product system (the figure was developed together with professor O. Jolliet, EPFL).
Dette gøres under hensyntagen til begrænsningerne i de aktuelle tilgængelige miljømodeller, hvis kvalitet varierer mellem de forskellige påvirkningskategorier.
This is done within the constraints of the state-ofthe-art in environmental modelling that varies between the different impact categories.
I de tilfælde hvor integrerede vurderingsmodeller er tilgængelige er det muligt at udvikle stedafhængige karakteriseringsfaktorer, som inkluderer den største del af den stedlige variation i emission, eksponering og sårbarhed for det eksponerede miljø.
Where detailed integrated assessment models are available, it is possible to develop spatial characterisation factors that incorporate the major part of the spatial variation in emission, exposure and vulnerability of the exposed environment.
Her øges beslutningsdygtigheden med størrelsesordner sammenlignet med den ikke-stedafhængige karakterisering, og den forøgede usikkerhed, der er introduceret ved den mere avancerede modellering er relativt lille i sammenligning hermed.
Here, the resolving power is increased by orders of magnitude compared to the site-generic characterisation, and the additional uncertainty introduced by sophisticated modelling is relatively small in comparison.
Dette gælder for påvirkningskategorierne forsuring, terrestrisk eutrofiering, og fotokemisk ozondannelse.
This is the case for the impact categories acidification, terrestrial eutrophication and photochemical ozone formation.
Situationen for disse kategorier illustreres af den første af graferne.
This situation is illustrated by the first of the graphs.
For de andre ikke-globale påvirkningskategorier er niveauet af de tilgængelige miljømodeller mindre avanceret, og som en konsekvens heraf har det kun været muligt at inkludere dele af den stedlige variation i de nye karakteriseringsfaktorer.
For the other non-global impact categories, the state of current environmental modelling is less advanced and as a consequence it has only been possible to include parts of the spatial variation into the new characterisation factors.
Som et resultat heraf, er forbedringen af beslutningsdygtigheden i forhold til den eksisterende karakterisering mere beskeden sammenlignet med den ekstra usikkerhed der samtidig introduceres.
As a result, the increase in resolving power compared to the existing characterisation is more modest compared to the additional uncertainty which is introduced.
Dette gælder for påvirkningskategorierne human toksicitet, øko-toksicitet og akvatisk eutrofiering.
This is the case for the impact categories human toxicity, ecotoxicity and aquatic eutrophication.
UMIP2003 forbedrer fortolkningen gennem stedligt differentierede påvirkningspotentialer.
EDIP2003 improves interpretation through spatially differentiated impact potentials
Den væsentligste fordel ved den ikke-stedafhængige UMIP2003 karakteriseringsmetode ligger i fortolkningsfasen.
The main advantage of the site-generic EDIP2003 characterisation methodology lies in the interpretation phase.
De ikke-stedafhængige UMIP2003 faktorer giver brugeren mulighed for at kvantificere en stor del af den stedbestemte variation, som naturligt er der, men ukendt ved brug af UMIP97 karakteriseringsfaktorerne, og dette er et værdifuldt input til følsomhedsanalysen.
The site-generic EDIP2003 factors allow the user to quantify a large part of the spatially determined variation, which is inherent but unknown in the EDIP97 characterisation factors, and this is valuable input to the sensitivity analysis.
Anvendelse af UMIP2003 ikke-stedafhængige faktorer kræver ikke nogen information udover det der er krævet for at anvende UMIP 97.
Use of the EDIP2003 site-generic factors does not require any information apart from what is required to use EDIP97.
Yderligere følsomhedsanalyse med de stedafhængige faktorer kræver specifikation af den geografiske lokalitet for processerne i produktsystemet.
Further sensitivity analysis with the site-dependent factors requires specification of the geographic location of the processes in the product system.
For nogle processer, vil denne specifikation blive ledsaget af en usikkerhed, som også må overvejes i en følsomhedsanalyse.
For some processes, this specification will be encumbered by an uncertainty that must also be considered in the sensitivity analysis.
Som det er diskuteret tidligere i dette afsnit, forventes de påvirkningspotentialer, der beregnes med UMIP2003 faktorerne - ikke-stedafhængige såvel som stedafhængige - at blive i bedre overensstemmelse med de aktuelle påvirkninger på flere måder:
As discussed earlier in this section, the impact potentials calculated with the EDIP2003 factors - site-generic as well as site-dependent - are expected to be in better accordance with the actual impacts on several accounts:
UMIP2003 faktorerne, ikke-stedafhængige såvel som stedafhængige, er baseret på modellering af en større del af årsagskæden mellem emission og miljøpåvirkning end UMIP97 faktorerne.
The EDIP2003 factors, site-dependent as well as site-generic, are based on the modelling of a larger part of the causality chain between emission and environmental impact than the EDIP97.
For de led i årsagskæden i Figur 1.1, som beskriver miljømæssig skæbne, resulterende eksponering og mål-system, udviser mange af deskriptorerne en betragtelig stedlig variation, som næsten er fuldstændig udeladt i modelleringen af UMIP97 faktorerne.
For the links in the causality chain shown in Figure 1.1 that describe environmental fate, resulting exposure, and target system, many descriptors show considerable spatial variation which is nearly completely disregarded in the modelling of the EDIP97 factors.
For de fleste af påvirkningskategorierne afspejler de nye karakteriseringsfaktorer den stedlige variation i skæbne og eksponering.
For most of the impact categories, the new characterisation factors reflect the spatial variation in fate and exposure to varying degrees.
For nogle af påvirkningskategorierne, er også den stedlige variation i mål-systemets følsomhed repræsenteret.
For a number of the impact categories, also spatial variation in the target system sensitivity is represented.
Denne forøgede miljømæssige relevans af UMIP2003 påvirkningspotentialerne skal tages i betragtning ved fortolkningen af resultaterne, specielt i situationer, hvor de bliver sammenlignet med påvirkningspotentialer af en mindre miljømæssig relevans (beregnet under anvendelse af karakteriseringsfaktorer af den gamle type, UMIP97 eller andre).
This increased environmental relevance of the EDIP2003 impact potentials should be taken into account in the interpretation, particularly in the case, where they are compared to impact potentials of a lower environmental relevance (calculated using characterisation factors of the old type, EDIP97 or others).
Den burde også lægges til grund for udviklingen af vægtningsfaktorer, som er baseret på den miljømæssige relevans af påvirkningskategorierne (f.eks. udledt under medvirken af et panel).
It should also influence the development of weighting factors based on the environmental relevance of the impact categories (e.g. derived through a panel procedure).
Standard UMIP vægtningsfaktorerne, som er baseret på politiske reduktionsmål, burde også opdateres til en UMIP2003 version under anvendelse af de nye karakteriseringsfaktorer for de politisk fastsatte reduktionsmål.
The default EDIP weighting factors, which are based on political reduction targets, should also be updated to an EDIP2003 version using the new characterisation factors on the politically targeted emission levels.
Dette er ikke en del af det danske LCA Metode og Konsensus Projekt, og indtil dette er gjort, foreslås de opdaterede vægtningsfaktorer baseret på UMIP97 benyttet i stedet for (Stranddorf et al. 2005).
This is not a part of the Danish Method Development and Consensus Creation Project and until it has been done, the updated weighting factors based on the EDIP97 factors are suggested used as proxies (Stranddorf et al., 2005).
1.5 Hvordan udføres stedafhængig karakterisering?
1.5 How is spatial characterisation performed?
Traditionelt aggregeres informationerne i opgørelsen ved at alle emissioner af et stof summeres hen over produktets livscyklus.
Traditionally, the inventory information is aggregated in the sense that all emissions of one substance occurring through the life cycle of the product are summed.
På denne måde angives emissionen af f.eks. SO2 som en total emission for hele livscyklus, og al stedlig information om de individuelle emissioner mistes.
In this way the emission of e.g. SO2 is reported as one total emission of for the whole life cycle and all spatial information about the individual emissions is lost.
Hvis stedafhængig karakterisering udføres direkte (dvs. ikke som en del af følsomhedsanalysen efter den ikke-stedafhængige karakterisering), skal livscyklusopgørelsen gå videre til påvirkningsvurderingsfasen i en ikke-aggregeret form, for at gøre det muligt at identificere den geografiske lokalitet for hver enkelt af processerne i produktsystemet.
If site-dependent characterisation is performed directly (i.e. not as part of the sensitivity analysis following the site-generic characterisation), the life cycle inventory must be passed on to the impact assessment phase in a non-aggregated form in order to make it possible to identify the geographical location where the different processes take place.
Dette bliver ikke noget problem når UMIP2003 metodikken bliver integreret i LCA softwaren, men kan indtil dette er sket skabe yderligere arbejde sammenlignet med den ikke-stedafhængige UMIP2003 eller UMIP97.
This will not be a problem when the EDIP2003 methodology is integrated in an LCA software but may otherwise create some additional work compared to the site-generic EDIP2003 or EDIP97.
Indtil den stedafhængige form af UMIP2003 er implementeret i et PC- værktøj, beskrives en praktisk fremgangsmåde for stedlig karakterisering for hver af de ikke-globale påvirkningskategorier i de respektive kapitler gennem resten af denne vejledning, men i generelle termer er den anbefalede fremgangsmåde for manuel anvendelse af UMIP2003 således:
Until the site-dependent form of EDIP2003 is implemented in a PC tool, a practical application of spatial characterisation is described for each of the non-global impact categories in the respective chapters throughout the rest of this Guideline but in general terms the recommended way of applying EDIP2003 manually is:
For hver ikke-global påvirkningskategori:
For each non-global impact category:
Beregn det ikke-stedafhængige påvirkningspotentiale og den stedbestemte variation for produktsystemet under anvendelse af de ikke-stedafhængige UMIP2003 karakteriseringsfaktorer med tilhørende stedafhængige variationsestimater.
Calculate the site-generic impact potential and the potential spatially determined variation for the product system using the site-generic EDIP2003 characterisation factors with accompanying spatial variation estimates
Gentag trin 2 indtil den stedbestemte variation er reduceret til et passende niveau dvs. et niveau, hvor den stedbestemte variation ikke længere kan ændre konklusionen.
Repeat step 2 until the spatially determined variation is reduced to a suitable level, i.e. a level where the spatially determined variation can no longer change the conclusion of the study.
Den eneste ekstra information, som kræves for at anvende de stedafhængige faktorer fra UMIP2003 er landet i hvilket processen er lokaliseret.
The only extra information that is required to use the site-dependent factors of EDIP2003 is the country in which the process is located.
Denne information er ofte kendt fra afgrænsningen af produktsystemet.
This information is often known as part of the scoping.
For processer, hvor denne information ikke er tilgængelig, kan de ikke-stedafhængige UMIP2003 faktorer anvendes.
For processes, where this information is not at hand, the site-generic EDIP2003 factors can be applied.
Dette er også en mulighed for processer der foregår udenfor Europa.
This is also the option for processes taking place outside Europe.
Aggregering af underkategorier
Aggregation of sub categories