natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Resultaterne viser sammenfattende, at 13 af de 16 produkter efter al sandsynlighed er baseret på en fluorcarbon-belægning.
Summarised, the results show that 13 of the 16 products probably are based on a fluorcarbon coating.
En enkelt prøve indeholdt kun en lille mængde fluor og væsentligt mere silicium.
One single sample contained only a small amount of fluorine and substantially more silicium.
Screeningsanalyserne for flygtige og semiflygtige organiske stoffer viste indhold af en lang række opløsningsmidler og drivgasser.
The screening analyses for volatile and semi-volatile organic substances showed content of a wide range of solvents and propellants.
I to produkter kunne der dog ikke konstateres indhold af flygtige og semiflygtige organiske stoffer.
However, in two products it was not possible to demonstrate content of volatile or semi-volatile organic substances.
10 af de 14 øvrige produkter indeholdt store mængder af kulbrinter i form af kulbrinteblandinger, der fungerer som organisk opløsningsmiddel.
10 of the 14 other products contained large amounts of hydrocarbons in the form of hydrocarbon mixtures that function as organic solvents.
De fleste produkter indeholdt varierende mængder af polære organiske opløsningsmidler.
Most products contained varying amounts of polar organic solvents.
Enkelte produkter indeholdt tillige aromatiske forbindelser, og et enkelt produkt indeholdt klorerede opløsningsmidler.
Some products also contained aromatic compounds and one single product contained chlorinated solvents.
Screeningsanalyserne viste endvidere forekomst af enkelte fluorforbindelser og silikone/siloxan-forbindelser.
In addition, the screening analyses showed the appearance of one fluorine compound and silicone/siloxane compounds.
De formodet fluorholdige stoffer viste sig ud fra de kemiske analyser at være strukturelt beslægtede med såkaldte fluortelomerer, dvs. stoffer med strukturen CF3(CF2)nCH2CH2OH.
From the chemical analyses, the assumed fluorine substances turned out to be structurally related to the so-called fluortelomers, meaning substances with the structure CF3(CF2)nCH2CH2OH.
Et eksempel herpå er 1H,1H,2H,2H-perfluoroctanol.
An example is 1H,1H,2H,2H-perfluoroctanol.
På baggrund af screeningsanalyserne blev 10 produkter udvalgt til kvantitative kemiske analyser.
In the light of the screening analyses, 10 products were chosen for quantitative chemical analyses.
De kvantitative analyser blev udført for 14 stoffer i de valgte produkter.
The quantitative analyses were carried out on 14 substances in the chosen products.
For enkelte stoffer var koncentrationen i produkterne under detektionsgrænsen, men de fleste stoffer kunne analyseres i et eller flere produkter.
For some products, the concentration in the products was below the detection limit but most substances could be analysed in one or several products.
Ved sammenligning med analyse af en standard kunne det udelukkes, at nogen af produkterne indeholdt 1H,1H,2H,2H-perfluoroctanol.
When comparing with an analysis of a standard it could be ruled out that some of the products contained 1H,1H,2H,2H perfluoroctanol.
Supplerende analyser kunne ikke afdække de nøjagtige kemiske strukturer af de detekterede fluorforbindelser.
Additional analyses could not uncover the exact chemical structure of the detected fluorine compounds.
Koncentrationerne af detekterede fluorforbindelser var lave sammenlignet med røntgenanalyserne, og det må derfor formodes, at hovedbestanddelen af fluorforbindelser polymeriseres under analysen og derfor ikke kan detekteres.
The concentrations of detected fluorine compounds were low compared with the x-ray analyses and therefore it must be assumed that the main part of the fluorine compounds is polymerised during the analysis and therefore they cannot be detected.
Dette kan skyldes, at den aktive ingrediens er designet til at polymerisere ved kontakt med luft og dermed danne en imprægneringsbelægning.
That might be because the active ingredient is designed to polymerise on contact with air and in that way create a proofing coating.
Alle 16 produkter, der blev udvalgt til analyser, blev analyseret for afgivelse af små aerosoler i størrelsesintervallet 6-650 nm.
All 16 products that were chosen for analyses were analysed for liberation of small aerosols in the size interval of 6-650 nm.
Såvidt vides er det første gang der er udført systematiske målinger af de små aerosoler og nanoaerosoler, man udsættes for ved brug af sprayimprægneringsmidler.
As far as it is known, it is the first time systematic measurements were carried out on small aerosols and nanoaerosols which the consumer is exposed to when using spray proofing.
Resultaterne viser entydigt, at der ved anvendelse af drivgasbaserede sprayprodukter sker en frigivelse af aerosoler med middelstørrelse i intervallet 50-200 nm.
The results unambiguously show that middle-sized aerosols in the interval of 50-200 nm are liberated when propellant based spray products are used.
Forklaringen på forskellen mellem pumpeprodukter og drivgasprodukter er, at pumpeprodukter giver større primære aerosoler, der deponeres mere effektivt på tekstiloverfladen end de mindre aerosoler fra drivgasprodukter.
The reason for the difference between pump products and propellants is that pump products give larger primary aerosols that are deposited more efficiently on the textile surface than the smaller aerosols from propellants.
For ikke-deponerede aerosoler vil der ske en hurtig fordampning af opløsningsmidlerne, hvorefter der i luften vil restere aerosoler bestående af ikke-flygtige stoffer.
In the case of non-deposited aerosols a quick evaporation of solvents will take place and then aerosols consisting of non-volotile substances will remian in the air.
Som en del af projektet er der udviklet en testopstilling til undersøgelse af imprægneringsprodukter mht. afgivelse af små aerosoler og bestemmelse af aerosolernes størrelsesfordeling.
As part of the project, a test rig was developed for investigation of proofing products with regard to liberation of small aerosols and determination of the aerosol size distribution.
Der er i projektet gennemført sundhedsvurderinger for 6 stoffer, fundet enten ved de semikvantitative screeninger eller ved de kvantitative analyser af kemiske stoffer i sprayprodukter beregnet til tekstilimprægnering.
In the project, health assessments were carried out on 6 substances found either in the semi-quantitative screenings or the quantitative analyses of chemical substances in spray products intended for textile proofing.
Vurderinger af de sundhedsmæssige forhold er foretaget ud fra opstillede worst case-scenarier.
The assessments of the health conditions were carried out on the basis of worst worst case scenarios.
De 6 undersøgte stoffer er cyclohexan, butan-2-on, 1-butanol og butylacetat, der alle er opløsningsmidler, samt perfluoroctan-1-ol og dodecamethylpentasiloxan.
The 6 investigated substances were cyclohexane, butan-2-on, 1-Butanol and butyl acetate which are solvents and perfluoroctan-1-ol and dodecamethylpentasiloxane.
Vurderingerne viste, at de anskaffede tekstilsprays kun indeholdt stoffer, som var listet i Miljøministeriets bekendtgørelse om driv- og opløsningsmidler til brug i aerosolprodukter (Miljøstyrelsen, 1984).
The assessments showed that the procured textile sprays only contained substances that were listed in the Danish Ministry of the Environment's Regulation on propellants and solvents to be used in aerosol products (the Danish Environmental Protection Agency, 1984).
Det organiske opløsningsmiddel butylacetat må dog ikke forekomme i produkter til indendørs husholdningsbrug.
However, the organic solvent butyl acetate must not appear in products for indoor household use.
Indholdet af organiske opløsningsmidler er imidlertid ikke et sundhedsmæssigt problem i disse sprayprodukterne vurderet i forhold til Arbejdstilsynets grænseværdier for stofferne.
The content of organic solvents is not a health related problem in these spray products assessed in relation to substance limit values of the Danish Working Environment Authority.
For de vurderede stoffer er anvendt den regel, at margin of safety (MOS) skal være mindst 100 i forhold til NOAEL-værdien (no observed adverse effect level) i den kritiske effekt i et relevant dyrestudie.
In connection with the assessed substances the rule is that margin of safety (MOS) has to be at least 100 compared to the NOAEL value (no observed adverse effect level) in the critical effect in a relevant animal study.
Der anvendes en 10-faktor for ekstrapolation fra dyr til menneske og yderligere en 10-faktor for at beskytte de særligt følsomme grupper eller individer.
A factor 10 is used for extrapolation from animals to humans and an additional factor 10 is used to protect the particularly sensitive groups or individuals.
Dette kriterium er det normalt anvendte for at beskytte brugerne af forbrugerprodukter.
That criterion is normally used to protect users of consumer products.
Ud fra dette kriterie vil heller ikke indholdet af en polydimethylsiloxan, der blev fundet i et enkelt sprayprodukt, udgøre en sundhedsmæssig risiko.
On the basis of that criterion, the content of a polydimethyl siloxane that was found in one single spray product will not be a health hazardous risk.
For stoffer, der strukturelt minder om 1H,1H,2H,2H-perfluoroctanol, blev estimeret MOS-værdier på ca. 10, altså 1/10 af det beskyttelsesniveau, som normalt anvendes ved forbrugerprodukter.
Substances that structurally are similar to 1H,1H,2H,2H-perfluoroctanol were estimated to have MOS values of approx. 10, that is 1/10 of the protection level that normally is used for consumer products.
Hertil kommer, at det kun har været muligt at redegøre for en mindre del af den totale mængde af fluorforbindelser i produkterne, og at det kun er denne mindre del, der indgår i sundhedsvurderingen.
In addition, it has only been possible to account for a small part of the total amount of fluorine compounds in the products and it is only that small part that forms part of the health assessment.
For denne type stoffer er der yderligere grund til forsigtighed, idet den foreliggende litteratur viser, at fluorforbindelser optræder i langt de fleste forgiftningstilfælde, hvor der foreligger information om den kemiske sammensætning af produktet.
This type of substance gives another reason for cautiousness as the available literature shows that fluorine compounds exist in most of the cases of poisoning where information about the chemical composition is available.
Aerosoler af imprægneringsprodukter består af små dråber af imprægneringsstof opløst i opløsningsmidler.
Aerosols from proofing products consist of small drops of proofing agent dissolved in solvents.
Imprægneringsstofferne er faste eller flydende stoffer med ekstremt lave damptryk.
The proofing agents are solid or liquid with extremely low vapour pressure.
Opløsningsmidler har forholdsvis høje damptryk og vil hurtigt fordampe og efterlade flydende eller faste partikler af imprægneringsstofferne svævende i luften - jo mindre aerosolpartiklerne er, desto hurtigere fordampning.
The solvents have a rather high vapour pressure and will evaporate quickly and leave liquid or solid particles of the proofing substances floating in the air - the smaller the aerosol particles the quicker the evaporation.
I praksis vil de aerosoler, der indåndes, hovedsaglig bestå af det tungtflygtige imprægneringsstoffer.
In practice, the aerosols that are inhaled mainly consist of heavy volatile proofing substances.
Dette vil i koncentreret form kunne påvirke overfladespændingsforholdene i lungerne og derved medføre en forandring af lungefunktionen.
In concentrated form that can influence the surface tension in the lungs and result in changed lung function.
Der findes ingen viden om den kombinerede virkning på luftvejene af opløsningsmiddeldampe og aerosoler (eventuelt med et lille indhold af opløsningsmiddel).
No information exists about the combined influence of solvent vapours and aerosols on the respiratory system (possibly with a small solvent content).
De fleste konstaterede forgiftningstilfælde efter anvendelse af tekstilimprægnering involverer produkter, der er baserede på fluorcarbon-forbindelser.
Most ascertained cases of poisoning that arise when textile proofing has been used involve products that are based on fluorcarbon compounds.
De nøjagtige kemiske strukturer af de fluorcarbon-forbindelser, der indgår i tekstilimprægneringsmidler, har ikke kunnet fastlægges, og en endegyldig sundhedsvurdering af produkterne kan derfor ikke foretages.
It has not been possible to determine the exact chemical structure of the fluorcarbon compounds that exist in textile proofing agents and therefore it has not been possible to carry out a final health assessment of the products.
Ud fra projektets resultater, der påviser forekomst af fluor i de fleste produkter, må det dog vurderes som sandsynligt, at eksponering for ikke-polymeriserede eller delvist polymeriserede fluorcarbon-forbindelser i relativt høje koncentrationer kan forekomme.
However, in the light of the project results that prove the appearance of fluorine in most products it must be assessed as possible that exposure to non-polymerised or partly polymerised fluorcarbon compounds in rather high concentrations is possible.
Anvendelse af tekstilimprægneringsmidler, der sprayes med drivgas, medfører en betydelig udsættelse for fine (< 1 µm) og ultrafine aerosoler (nanoaerosoler) (< 100 nm).
The use of textile proofing agents sprayed with propellant results in a considerable exposure to fine (< 1 µm) and ultra fine aerosols (nanoaerosols) (< 100 nm).
Den toksikologiske betydning af indånding af nanoaerosoler er endnu ikke kendt.
The toxicological effect from inhaling nanoaerosols is not yet known.
Den eksisterende viden på området kan ikke dokumentere, at små aerosoler i sig selv er skadelige.
Existing information in the field cannot document that small aerosols in themselves are harmful.
Der foregår dog adskillige internationale forskningsaktiviteter vedrørende nanoaerosolers toksikologi, som i løbet af nogle år forhåbentlig kan kaste mere lys over denne problemstilling.
However, many international research activities are being carried out on the toxicology of nanoaerosols and in a couple of years they will hopefully be able to shed more light on this problem.
Aerosolerne kan være bærere af (re)aktive kemiske stoffer, fx fluorcarbon-monomerer, men betydningen heraf er ikke kendt, da stoffernes kemiske strukturer ikke har kunnet detekteres eller været tilgængelige i dette projekt.
Aerosols can be carriers of (re)active chemical substances, e.g. fluorcarbon monomers but the importance is not known as the chemical structure of the substances could not be detected or procured in this project.
Klassiske toksikologiske vurderinger af de enkelte indholdsstoffer i et produkt er tilsyneladende utilstrækkelige, når produktet sprayes ved hjælp af en drivgas.
The classic toxicological assessments of the individual substances in a product are apparently insufficient when the product is sprayed by means of propellant.
Fysiske karakteristika, fx aerosolens størrelse er en bestemmende faktor for om og hvilken toksisk effekt, der vil kunne opstå i luftvejene.
Physical properties, e.g. aerosol size, are determining factors that show if and which toxic effect might arise in the respiratory system.
Toksiske effekter kan opstå ved, at opløsningsmidlerne i aerosoler fordamper efter indånding og medfører en høj lokal koncentration i lunger/alveoler.
Toxic effects can arise when the solvents in aerosols evaporate after inhalation and result in a high local concentration in lungs/alveolars.
Ved fordampningen af opløsningsmidlet dannes små, faste eller væskeformige aerosoler.
When the solvent is evaporated small, solid or liquid aerosols are created.
Luftvejssymptomer kan også skyldes eventuel deponering af uopløselige stoffer, fx fluorcarbon-forbindelser på overfladerne i luftvejene.
Respiratory symptoms could also be due to possible depositing of insoluble substances, e.g. fluorcarbon compounds on the surfaces of the respiratory passages.
Derved kan imprægneringsstofferne påvirke overfladeforholdene i lungerne, og dermed lungefunktionen, og eventuelt hæmme passagen af oxygen over alveolerne.
In that way, the proofing substances can affect the surface conditions in the lungs and thus the lung function and possibly restrain the passage of oxygen across the alveolars.
Contact to the retail trade.
Kontakt til detailhandel.
However, in two products it was not possible to demonstrate content of volatile or semi-volatile organic substances.
I to produkter kunne der dog ikke konstateres indhold af flygtige og semiflygtige organiske stoffer.
In addition, the screening analyses showed the appearance of one fluorine compound and silicone/siloxane compounds.
Screeningsanalyserne viste endvidere forekomst af enkelte fluorforbindelser og silikone/siloxan-forbindelser.
When comparing with an analysis of a standard it could be ruled out that some of the products contained 1H,1H,2H,2H perfluoroctanol.
Ved sammenligning med analyse af en standard kunne det udelukkes, at nogen af produkterne indeholdt 1H,1H,2H,2H-perfluoroctanol.
That criterion is normally used to protect users of consumer products.
Dette kriterium er det normalt anvendte for at beskytte brugerne af forbrugerprodukter.
Der findes en lang række forskellige imprægneringsmidler, der sælges direkte til forbrugerne som midler til efterbehandling af forskellige typer tekstiler, oftest for at opnå en vand- og smudsafvisende effekt.
A wide range of different proofing agents exist and they are sold directly to the consumers as agents for restorative treatment of different types of textiles most often to obtain water and stain repellency.
Der har jævnligt været rapporteret forgiftningstilfælde i forbindelse med anvendelsen af disse produkter.
Frequently, cases of toxification in connection with the use of these products have been reported.
I en sag fra 2005 blev 10 mennesker således syge inden for to måneder som følge af anvendelsen af et bestemt produkt.
In a case from 2005, 10 people for instance became ill within two months as a result of using a certain product.
Hovedparten af produkterne sælges i sprayform.
The main part of the products is sold as sprays.
Under anvendelse vil forbrugerne derfor være eksponeret for aerosoler af de kemiske indholdsstoffer.
During use, consumers will therefore be exposed to aerosols from the chemical substances.
Derfor er det relevant at vurdere, om der kan være en sundhedsmæssig risiko ved indånding af stofferne.
That is why, it is relevant to assess if there might be a health hazard involved when inhaling the substances.
Den kemiske sammensætning af imprægneringsmidlerne er forskellig.
The chemical composition of the proofing agents differs.
Produkterne kan fx være baseret på emulsioner af voks eller paraffin, på polysiloxaner eller fluorforbindelser.
The products can e.g. be based on emulsions of wax or paraffin, on polysiloxanes or fluorine compounds.
I produkterne indgår endvidere forskellige opløsningsmidler og drivgasser, der i sig selv kan være problematiske.
In addition, the products contain various solvents and aerosol propellants that in themselves can be problematic.
Inden for de seneste år er der kommet flere såkaldt nanoteknologiske imprægneringsmidler på markedet.
In recent years, more so-called nanotechnological proofing agents have entered the market.
Hverken den kemiske sammensætning eller den nanoteknologiske karakter af produkterne er oplyst.
Neither the chemical composition nor the nanotechnical characters of the products have been stated.
En eventuel sundhedsmæssig risiko ved brugen af produkterne formodes at afhænge både af de kemiske indholdsstoffer og af størrelsen af de aerosoler, der dannes af sprayprodukterne.
A possible health hazard from using the products is expected to depend on the chemical substances as well as on the size of the aerosols that are created in the spray products.
Produkter, der anvender en pumpemekanisme, leverer typisk aerosoler med en størrelse omkring 100 µm, hvorimod drivgasbaserede sprayflasker også leverer aerosoler under 10 µm.
Products using a pump mechanism typically result in aerosols with a size of approx. 100 µm whereas propellant sprays also result in aerosols below 10 µm.
Ultrafine aerosoler (< 100 nm) udgør potentielt en særlig helbredsrisiko pga. deres ekstremt lille størrelse.
Ultra fine aerosols (< 100 nm) potentially pose a particular health hazard due to their extremely small size.
Der er i den videnskabelige litteratur eksempler på, at ultrafine partikler, der ikke er skadelige som større aggregater, har toksiske effekter alene på grund af størrelsen.
In scientific literature, examples exist of ultra fine particles that are not hazardous in the same way as larger units, but they have toxic effects merely because of their size.
Det er dog uklart, om dette gælder alle typer af ultrafine partikler.
However, it is unclear if that goes for all types of ultra fine particles.
Ultrafine partikler har samtidig en stor kapacitet mht. sorption af andre stoffer pga. det forholdsvis store specifikke overfladeareal (overfladeareal pr. volumen eller masseenhed).
At the same time, ultra fine particles have a large capacity with regard to sorption of other substances due to the rather large specific area of surface (area of surface per volume or mass unit).
Eftersom antallet af aerosoler og evt. aerosolernes specifikke overfladeareal kan have betydning for den sundhedsmæssige effekt, er det vigtigt at kende størrelsesfordelingen og aerosolkoncentrationen (antal pr. volumen) frem for blot en masse pr. volumen koncentration, når den potentielle sundhedseffekt skal vurderes.
As the number of aerosols and perhaps the specific area of surface of the aerosols can be of importance to the health effect it is important to know the size distribution and the aerosol concentration (amount per volume) rather than merely the mass per volume concentration when the potential health effect is to be assessed.
Generelt skal det understreges, at der fortsat er en vis usikkerhed om, hvorvidt ultrafine aerosoler altid udgør en sundhedsmæssig risiko, eller om toksiciteten forudsætter bestemte fysiske og/eller kemiske karakteristika, herunder evnen til at sorbere toksiske stoffer.
In general, it should be emphasized that there still is some uncertainty as to which extent ultra fine particles always pose health hazards or if the toxicity presupposes certain physical and/or chemical properties including the ability to sorb toxic substances.
På baggrund af ovenstående har Miljøstyrelsen iværksat projektet Kortlægning og sundhedsmæssig vurdering af mulige sundhedsskadelige komponenter i spraymidler til tekstilimprægnering.
In the light of the above, the Danish Environmental Protection Agency implemented the project Survey and Health Assessment of Possible Health Hazardous Compounds in Proofing Sprays.
Projektet har følgende formål:
Objectives of the project:
2. At identificere mulige problematiske indholdsstoffer i denne type produkter.
2. To identify possible problematic substances in such products.
3. At undersøge størrelsesfordelingen af de aerosoler, forbrugeren udsættes for under anvendelse af sprayprodukter til tekstilimprægnering.
3. To investigate the size distribution of the aerosols the consumer is exposed to when using spray products for textile proofing.
4. At kortlægge, hvilke sprayprodukter til tekstilimprægnering der findes på det danske marked, samt undersøge disse for indhold af problematiske stoffer og type af aerosoldannende mekanisme.
4. To determine which textile proofing sprays exist on the Danish market, to investigate them and determine if they have a content of problematic substances and to investigate the type of aerosol creating mechanism.
2 Litteraturgennemgang og informationssøgning
2 Literature retrieval and information search
2.5 Sammenfatning af resultaterne og konklusion
2.5 Summary of results and conclusion