natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sikkerhedsfaktoren, SF, er normalt 100, men i de tilfælde hvor der ikke foreligger NOAEL, men kun LOAEL (den laveste dosis, der giver en påviselig skadelig effekt) og TD50 (den dosis, der er toksisk for 50 % af en dyreart) er faktoren sat til 1000 eller højere.
The safety factor, SF, is normally 100, but in the cases, where no NOAEL is available, but only LOAEL (the lowest dose, which can cause a demonstrable harmful effect) and TD50 (the dose, which is toxic to 50% of a species) the factor has been determined at 1000 or higher.
Der er kun beregnet TDI for de 3 stoffer, der optræder i højeste koncentration i de 2 undersøgte emner.
TDI has only been calculated for the 3 compounds occurring in the highest concentration in the 2 examined specimens.
Som det fremgår af følgende beregning vil ingen af stofferne optræde i koncentrationer, som overstiger TDI-værdien.
As appears from the following calculation none of the compounds will occur in concentrations exceeding the TDI-value.
I en worst case beregning antages, at et barn, der vejer 10 kg, indtager hele mængden af spyt fra 1 gram prøve pr. dag.
In a worst case calculation it is estimated that a child weighing 10 kg, consume the entire amount of saliva from 1 gram specimen a day.
TDIværdien for 2-butoxy-ethanol er 0,3 mg/kg/dag.
The TDI-value for 2-butoxy-ethanol is 0.3 mg/kg/day.
Der er ingen af stofferne (i 1 gram prøvemateriale) der optræder i koncentrationer, som overstiger de beregnede TDI-værdier, se Tabel 28 og 29.
None of the compounds (in 1 gram test material), which occur in concentrations that exceed the calculated TDI-values, see Tables 28 and 29.
Til gengæld optræder der stoffer i begge produkter, der er optaget på Arbejdstilsynets liste over allergi- og overfølsomhedsfremkaldende stoffer i arbejdsmiljøet, herunder vanillin og phthalsyreanhydrid.
On the contrary compounds occur in both the products, which are listed on the list of The Danish Working Environment Service for allergy and sensitivity producing compounds in the working environment, including vanillin and phthalic acid anhydride.
Generelt vurderes, at det er uhensigtsmæssigt, at der afgives allergifremkaldende stoffer fra de pågældende produkter.
Generally, it is considered inappropriate that products emit allergy-producing compounds.
Desuden findes det uhensigtsmæssigt, at der afgives phthalater som phthalsyre monobutyl ester og diethylphthalat fra produkterne.
Furthermore, it is considered inappropriate that phthalates such phthalic acid monobutyl ester and diethylphthalat are emitted from the products.
Problemet er selvfølgelig af størst betydning såfremt produkterne anvendes til opbevaring af fødevarer (salatskåle, spækbræt, køkkenbord mv.), eller hvis de anvendes til formål, hvor de kommer i tæt og længerevarende kontakt med huden som for eksempel til musikinstrumenter eller smykker.
The problem is, of course, of most importance, if the products are used to store food (salad bowls, chopping boards, kitchen table tops etc.) or if they are used for purposes, in which they will get into close and long contact with the skin e.g. musical instruments or trinkets.
I Danmark er anvendelsen af phthalater i legetøj og småbørnsartikler begrænset til en maksimumkoncentration på 0,05% (w/w).
In Denmark the use of phthalates in toys and articles for small children is limited to a maximum concentration of 0.05% (w/w).
Dette kan anvendes som en restriktiv sammenligning, da småbørn næppe sutter på eksotiske trævarer i samme omfang som på legetøj.
This can be used as a restrictive comparison, as infants hardly suck at exotic wood articles to the same extent as at toys.
De her påviste koncentrationer af phthalater ligger betydeligt under 0,05%.
The demonstrated concentrations of phthalates are significantly below 0.05%.
For produkter, der kan komme i kontakt med fødevarer, varierer den tilladte maksimumkoncentration, afhængig af phthalat-typen, og ligger mellem 1 og 60 mg/kg, svarende til 1-60 µg/g (Fabech, 2003).
For products, which might get into contact with food, the accepted maximum concentration varies depending of the type of phthalate and is between 1 and 60 mg/kg, corresponding to 1-60 µg/g (Fabech, 2003).
Der er foretaget en overordnet sundhedsmæssig vurdering af de påviste grundstoffer.
An overall health assessment of the demonstrated elements has been carried out.
Stoffer, hvis koncentration ligger under detektionsgrænsen, er ikke vurderet.
Compounds, the concentration of which is below the detection limit, have not been assessed.
Vurderingerne er foretaget som indtagelsesvurderinger, som er en restriktiv metode, idet der således er taget højde for, at produkterne skal kunne anvendes til levnedsmidler f.eks. en salatskål.
The assessments have been carried out as ingestion assessments, which is a restrictive method, as provisions thus are made for the use of the products i.e. food e.g. a salad bowl.
Ved vurderingen er anvendt monografierne EHC (Environmental Health Criteria) og JECFA (Joint Expert Committee on Food Additives) (www.inchem.org).
At assessment the monographs EHC (Environmental Health Criteria) and JECFA (Joint Expert Committee on Food Additives) (www.inchem.org).
De forskellige værdier for acceptabelt eller tolerabelt indtag er ikke umiddelbart sammenlignelige, idet nogle er fastsat som provisoriske eller som maksimale, hvad andre ikke er.
The different values for acceptable or tolerable intake is not directly comparable, as some have been determined as provisional or as maximum values, while others are not.
Tolerabelt daglig indtag er 0,4 mg/kg legemsvægt.
The tolerable daily intake is 0.4 mg/kg body weight.
Bly (Pb): 1,25 ± 0,15 mg/kg: Det er fastsat et provisorisk tolerabel ugentlig indtag på 50 mg/kg legemsvægt.
Lead (Pb): 1.25 ± 0.15 mg/kg: A provisional tolerable weekly intake of 50 mg/kg body weight has been laid down.
Det eneste stof der overstiger de grænser, der er for tolerabelt dagligt indtag er bor.
The only compound exceeding the limits for tolerable daily intake is boron.
Indholdet taget i betragtning vil det være betænkeligt at anvende Hevea brasiliensis uden overfladebehandling, såfremt træet er behandlet med borholdigt fungicid.
Taking the content into consideration it would be critical to use Hevea brasiliensis without surface treatment, if the wood has been treated with a boron containing fungicide.
Blandt de 5 udvalgte træarter må ramin anses for at være mere hud- og luftvejsirriterende end de øvrige fire.
Among the 5 Selected wood species ramin must be considered to be more skin and airway irritating than the other four ones.
Allergiske reaktioner i luftvejene kan ses ved eksponering overfor iroko og ramin.
Allergic reactions in airways can be seen at exposure to iroko and ramin.
Allergisk kontakteksem kan især ses ved kontakt til iroko og sheesham samt, formentlig i mindre grad, til ramin.
Allergic contact eczema can especially be seen in contact with iroko and sheesham and, presumably to a less extent to ramin.
Med det forbehold, at der her kun er undersøgt ét enkelt produkt af Hevea brasiliensis, synes produkter af dette materiale ikke at frembyde risiko for personer, som er allergiske overfor naturgummilatex.
Considering the fact that we have only one product of Hevea brasiliensis, products made of this material do not seem to present risk to persons, who are allergic to natural rubber latex.
7.1 Stoffer fundet i afgasning
7.1 Compounds found in the Emission
Der blev for de undersøgte produkter af eksotisk træ (med eller uden overfladebehandling) kun fundet små mængder af kemiske stoffer i afgasningen ved klimakammermålingerne.
For the examined products made of exotic wood (with or without surface treatment) only minor amounts of chemical compounds were found in the emission at the climate chamber measurements.
Der blev i alt påvist 25 enkeltstoffer ved klimakammermålingerne, hvoraf flere af enkeltstofferne kunne genfindes i mange af produkterne.
Totally 25 individual compounds were demonstrated at the climate chamber measurements, out of which more of the individual compounds could be identified in more of the products.
En del af disse stoffer stammer overvejende sandsynligt fra overfladebehandlingerne af de pågældende produkter.
There is every probability that a part of these compounds origins from the surface treatments of the products in question.
Der var kun ganske få stoffer i emissionerne fra de undersøgte træarter, hvor det viste sig, at stoffernes sundhedsmæssige effekter (kræft, allergi, fosterskader og nervesystemskader samt andre sundhedsskadelige effekter) fik betydning i relation til fastsættelsen af LCI-værdien.
For only very few compounds in the emissions from the wood species examined the health effects of the compounds (cancer, allergy, congenital malformation and nervous system effects and other effects) became of importance in relation to the determination of the LCI-value.
De undersøgte produkter er vurderet sundhedsmæssigt ved bestemmelse af Sværdien ud fra LCI-værdier og ud fra en komfortmæssig betragtning ved den indeklimarelevante tidsværdi.
The examined products have been assessed in relation to health by determining the S-value on basis of LCI-values and on basis of comfort considerations of the indoor-relevant time-value.
S-værdierne varierer for 3-dages målingerne for de 5 produkter (iroko, ramin, sheesham, merbau og gummitræ) mellem 0,1 og 1,2, hvor gummitræ har den højeste S-værdi.
The S-values vary the 3-days measurements for the 5 products (iroko, ramin, sheesham, merbau and rubber tree) between 0.1 and 1.2, where rubber tree has the highest S-value.
Ved målinger dag 28 var værdierne faldet yderligere.
By the measurements on day 28 the values had dropped further.
De angivne målinger viser således et billede, der peger på, at der kun i begrænset grad forekommer afgasning af enkeltstoffer fra de undersøgte eksotiske træarter eller deres overfladebehandlinger.
The stated measurements thus show a picture indicating that emission of individual compounds from the examined exotic wood species or their surface treatments only to a very limited extend takes place.
De fremkomne S-værdier og indeklimarelevante tidsværdier er baseret på en materialebelastning, der for de fleste af produkterne vil være en absolut ”worst case”.
The obtained S-values and indoor-relevant time-values are based on a material loading, which for most of the products would be an absolute “worst case”.
Alligevel vil ingen af produkterne ved det angivne scenarium kunne medføre sundhedsmæssige problemer.
Nevertheless, none of the products would at the scenario stated imply health effects.
Gummitræ er det eneste undersøgte produkt, der har en S-værdi, der i måleperioden overstiger 1.
Rubber tree is the only examined product, which has an S-value, which during the measuring period exceeds 1.
De enkeltstoffer, der her har en betydning i relation til den beregnede S-værdi, er formaldehyd og acrolein.
The individual compounds important in relation to the calculated S-value are formaldehyde and acrolein.
Det findes mindre sandsynligt, at de er en bestanddel af selve gummitræet.
It is less plausible that they are constituents of the rubber tree itself.
Det findes derimod overvejende sandsynligt, at de stammer fra overfladebehandlingen.
There is on the contrary every probability that they origin from the surface treatment.
Dermed viser undersøgelsens resultater, at de undersøgte ubehandlede eksotiske træarter har samme lave afgasning, som de ubehandlede træarter eg, bøg og ask, som blev undersøgt i Miljøprojekt nr. 501 (Miljøstyrelsen, 1999).
The results of the examination thereby shows that the examined untreated exotic wood species have the same low emission as the untreated wood species oak, beech, and ash, which were examined in Environmental Project no. 501 (The Danish Environmental Protection Agency, 1999).
De pågældende problemer med afgasningen fra gummitræet kan løses ved at ændre overfladebehandlingen, eller at lade produktet afgasse udpakket 1 måned før det kommer hjem til forbrugeren.
The problems in question with emission from rubber tree could be solved by changing the surface treatment or by leaving the product to emit unpacked for 1 month, before release to the consumers.
Afgasningen af kemiske stoffer fra produkterne har været meget lille.
The emission of chemical compounds from the products has been very low.
En forklaring på dette kunne være, at eksotiske træarter importeres fra geografiske områder, hvor luftfugtigheden hyppigt er meget højere end i Danmark.
An explanation to this could be that exotic wood species are imported from geographical area, in which the relative humidity frequently is much higher than is the case in Denmark.
Ved en tørringsproces må en stor del af stofferne forventes at afgasse.
By a drying process a major part of the compounds is expected to emit.
Samtidig vil nogle overfladebehandlinger kunne medvirke til at indkapsle stofferne i træet og dermed begrænse afgasningen.
At the same time some of the surface treatments will contribute to encapsulate the compounds in the wood and thereby limit the emission.
7.2 Stoffer fundet ved migration til kunstigt spyt
7.2 Compounds found by Migration into artificial saliva
Der er ingen af de fundne stoffer, der optræder i koncentrationer, som overstiger de beregnede ADI-værdier.
None of the compounds found occur in concentrations that exceed the calculated TDI-values.
Til gengæld optræder der stoffer i begge produkter, der er optaget på Arbejdstilsynets liste over allergi- og overfølsomhedsfremkaldende stoffer i arbejdsmiljøet, herunder vanillin og phtalsyreanhydrid.
In return compounds occur in both products, which are listed on the list of the Danish Working Environment Service for allergy and sensitising compounds including vanillin and phtalacidanhydride.
Generelt vurderer vi, at det er uhensigtsmæssigt, at der afgives allergifremkaldende stoffer fra de pågældende produkter, ligesom vi finder det uhensigtsmæssigt, at der afgives phtalater som phtalsyre monobutyl ester og diethylphtalat fra produkterne.
It is generally assessed that it is inappropriate that allergen compounds from the products in question are emitted, it is also inappropriate that phthalates such as phtalacid monobutyl ester and diethylphtalate are emitted from the products.
Problemet er af størst betydning såfremt produkterne anvendes til opbevaring af fødevarer (salatskåle, spækbræt mv.), eller hvis de anvendes til formål, hvor de kommer i tæt og længerevarende kontakt med huden som for eksempel til musikinstrumenter eller smykker.
The problem is of most importance in case the products are used for storage of food (salad bowls, chopping boards etc.) or if they are used for purposes, in which they get in close and long contact with the skin e.g. musical instruments or trinkets.
Det må derfor generelt foreslås, at eksotiske trævarer (eller andre varer) ikke overfladebehandles med andre stoffer end de, der fremgår af fødevaredirektoratets positivliste, hvis de skal anvendes til opbevaring af fødevarer eller til tæt berøring/kontakt, som eksempelvis spækbræt eller køkkenborde.
It is, therefore, generally suggested that exotic wood products (or other products), which have not been surface treated with other compounds than those appearing from the positive list of the Ministry of the Food, Agriculture and Fisheries, if they are used for storage of food or in close contact like e.g. chopping boards and kitchen table tops.
Samtidig må det anbefales at gummitræ ikke anvendes uden overfladebehandling, såfremt træet er behandlet med bor-holdigt fungicid.
At the same time it must be recommended that rubber tree is not used without surface treatment, if the wood has been treated with boron fungicides.
Det vil formentlig være svært at få fuldstændige oplysninger om de produkter, der på oprindelsesstedet er anvendt som fungicid.
It will most probably be hard to obtain complete information about the products, which at the place of origin have been used as fungicide.
Det skal bemærkes, at de i rapporten præsenterede resultater alene vedrører de undersøgte produkter, og derfor må betragtes som baseret på stikprøver.
It should be noted that the results presented in the report solely concern the products examined and they should only be considered as based on random samplings.
De fremkomne resultater er derfor ikke repræsentative for de respektive træarter eller for eksotisk træ som helhed.
The results obtained are, therefore, not representative for the respective wood species or for exotic wood in full.
7.3 Risiko for allergiske reaktioner
7.3 Risk of Allergic Reactions
Forarbejdning af træ vil kunne medføre udsættelse for træstøv, der kan give anledning til irritative, uspecifikke reaktioner fra hud såvel som luftveje.
Processing of wood can imply exposure to wood dust, which may cause irritative, unspecified reactions from skin and airways.
Blandt de 5 undersøgte træarter må ramin anses for at være mere hud- og luftvejsirriterende end de øvrige 4.
Among the 5 examined wood species ramin should be considered to be more skin and respiratory irritation than the other 4.
Allergiske reaktioner i luftveje kan ses ved eksponering overfor iroko og ramin.
Allergic reactions in airways can be seen by exposure to iroko and ramin.
Allergisk kontakteksem kan især ses iroko og sheesham, samt, formentlig i mindre grad, ramin.
Allergic contact eczema can especially be seen from iroko and sheesham, and, probably to a less extent from ramin.
Med det forbehold, at der kun er undersøgt et enkelt produkt af gummitræ, synes produkter af denne træart ikke at frembyde risiko for personer, som er allergiske overfor naturgummilatex.
Considering the fact that we have only examined one product made of rubber tree, products made of this type do not seem to present a risk to persons, which are allergic to natural rubber latex.
I det foreliggende arbejde er 10 udvalgte produkter blevet undersøgt for afgivelse af kemiske stoffer, heraf har kun 5 gennemgået en kvantitativ analyse af afgasningen i klimakammer.
In this project 10 Selected products have been examined for the emission of chemical compounds, out of which only 5 have been subjected to a quantitative analysis of the emission in climate chamber.
Arbejdet giver derfor kun en meget begrænset mængde information om afgivelse af kemiske stoffer fra forbrugerprodukter af eksotisk træ.
The project, therefore, only gives limited information about the emission of chemical compounds from consumer products made of exotic wood.
Projektet har dog fundet, at det, på baggrund af de undersøgte træarter/produkter, specielt kunne være interessant at foretage yderligere undersøgelser af produkter af gummitræ (Hevea brasiliensis) - særligt når træarten anvendes til børnelegetøj eller produkter, der kommer i forbindelse med fødevarer.
The project, however, demonstrated that it on basis of the examined wood species/products could be interesting to carry out further examinations of products made of rubber tree (Hevea brasiliensis) - especially when the wood species is used for toys or products getting in contact with food.
Dette ønske har baggrund i projektets resultater vedrørende stoffer, der findes i selve træet samt stoffer, der afgives fra overfladen ved migration.
This requirement is based on the results of the project concerning compounds found in the wood itself and compounds emitted from the surface by migration.
Der findes mange eksotiske træarter, der ikke er behandlet i nærværende projekt, og som i vid udstrækning benyttes i hjemmet.
A lot of exotic wood species exist, which have not been treated in this project and which widely are used in the residences.
Det vurderes således interessant at underlægge disse træarter analyser tilsvarende dette projekt.
We find that it could be interesting to analyse these wood species in a similar project.
Ved fremtidige analyser er det væsentligt at få foretaget målinger af både ubehandlet træ og træ med den anvendte overfladebehandling.
By future analyses it is essential to test both untreated wood and wood with a surface treatment.
Beck MH og Roberts MM (1982) A case of ramin wood sensitivity.
Beck MH and Roberts MM (1982) A case of ramin wood sensitivity.
Bruynzeel DP og Dehaan P (1987) Sensitivity to ramin wood.
Bruynzeel DP and Dehaan P (1987) Sensitivity to ramin wood.
Devi RR, Ali , Maji TK (2003) Chemical modification of rubber wood with styrene in combination with a crosslinker.
Devi RR, Ali , Maji TK (2003) Chemical modification of rubber tree with styrene in combination with a crosslinker.
DS/INF 90 (1994) Anvisning for bestemmelse og vurdering af afgasning fra byggevarer.
DS/INF 90 (1994) Anvisning for bestemmelse and vurdering af afgasning fra byggevarer.
FIT Biotech Oyj Plc,
FIT Biotech Oyj Plc, Tam
Halpin DMG, Graneek BJ, Turner-Warwick M og Newman Taylor AJ (1994) Extrinsic allergic alveolitis and asthma in a sawmill worker: Case report and review of the literature.
Halpin DMG, Graneek BJ, Turner-Warwick M and Newman Taylor AJ (1994) Extrinsic allergic alveolitis and asthma in a sawmill worker: Case report and review of the literature.
Walther de Gruyter.
Walther the Gruyter.
Indo Art Aps (2003) Personlig korrespondance
Indo Art Aps (2003) Personal correspondence
IQI, International Quality Import (2003) Personlig korrespondance
IQI, International Quality Import (2003) Personal correspondence
Jensen LK, Larsen A, Mølhave L, Hansen MK, and Knudsen B (2001) Health evaluation of volatile organic compound (VOC) emissions from wood and wood based materials.
Jensen LK, Larsenic A, Mølhave L, Hansen MK, and Knudsen B (2001) Health evaluation of volatile organic compound (VOC) emissions from wood and wood based materials.
Kopp, Kasper (2003) KoppWood Aps. Personlig korrespondance
Kopp, Kasper (2003) KoppWood Aps. Personal correspondence
Miljøstyrelsen (1999) Emission af flygtige forbindelser fra træ, træbaserede materialer, møbler og inventar.
The Danish Environmental Protection Agency (1999) Emission of volatile organic compounds from wood, wood-based material, furniture and furnishings.
Morsing, Niels (2003) Viden om Træ - Eksotiske træarter.
Morsing, Niels (2003) Viden om Træ - Exotic wood species er.
Teknologisk Institut, Træ
Danish Technological Institute Timber
Teknologisk Institut (2003) Viden om Træ
Danish Technological Institute (2003) Timber Update
Venås, Thomas (2003) Teknologisk Institut.
Venås, Thomas (2003) Danish Technological Institute.
Wolkoff P, Clausen PA, Jensen B, Nielsen PA, og Wilkins CK (1997) Are we measuring the relevant indoor pollutants?
Wolkoff P, Clausen PA, Jensen B, Nielsen PA, and Wilkins CK (1997) Are we measuring the relevant indoor pollutants?
Kortlægning af stofafgivelse fra modellervoks ved opvarmning
Mapping of Chemical Substances Discharge when heating Clay
1 INDHOLD 2 FORORD 3 OMFANG
1 CONTENT 2 INTRODUCTION 3 SCOPE
3.1.1 Kendskab til markedet 3.1.2 Valg af produkter til projektet
3.1.1 Knowledge of the market 3.1.2 Selection of products for the project
4.1.2 Kvantificering af phthalat forbindelser 4.1.3 Organiske tinforbindelser
4.1.2 Quantification of phthalate compounds 4.1.3 Organic tin compounds
4.2.1 Analyse for flygtige organiske komponenter (VOC) i luft 4.2.2 Analyse for semiflygtige organiske komponenter (SVOC) i luft 4.2.3 Vinylchlorid i luft
4.2.1 Analysis for volatile organic components (VOC) in air 4.2.2 Analysis for semi-volatile organic components (SVOC) in air 4.2.3 Vinyl chloride in air
5.1.1 Kontakt til markedet 5.1.2 Valg af produkter
5.1.1 Market contact 5.1.2 Selection of products
5.2.1 Organiske tinforbindelser 5.2.2 Organiske ekstraherbare forbindelser
5.2.1 Organic tin compounds 5.2.2 Organic extractable compounds
5.3.1 Test ved 130°C 5.3.2 Test ved 200°C
5.3.1 Test at 130°C 5.3.2 Test at 200°C
7 BILAG A: SKEMA OVER KØBTE PRODUKTER
7 APPENDIX A: TABLE OF PURCHASED PRODUCTS
MILJØ-KEMI, Dansk Miljø Center A/S fik i maj 2001 til opgave at gennemføre et projekt fra Miljøstyrelsen med titlen:
May 2001 MILJØ-KEMI, Dansk Miljø Center A/S was assigned to carry out a project for the Danish Environmental Protection Agency (hereinafter named EPA) titles:
• Kortlægning af stofafgivelse fra modellervoks ved opvarmning
• Mapping of Chemical Substance Discharge when heating Clay.