natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2.3 KONTROLSYSTEM OG KONTROL
2.3 CONTROL SYSTEM AND INSPECTIONS
Overholdelsen af de mange regler inden for landbruget kontrolleres systematisk.
Compliance with the numerous agricultural rules is checked systematically.
Mindre bedrifter inspiceres på baggrund af en anden ordning (afsnit 2.3.2).
Smaller farms are inspected based on a different scheme (Section 2.3.2).
Derudover skal gylletanke inspiceres regelmæssigt (afsnit 2.3.3).
Moreover slurry tanks have to be inspected on a regular basis (Section 2.3.3).
2.3.1 Kontroller af virksomheder, der er registreret i Register for
2.3.1 Controls of farms, registered in the Fertilizing Accounting
Langt størstedelen af alle danske landmænd (ca. 90 %) skal hvert år indsende data til gødningsregnskabssystemet, som administreres af Landbrugs- og Fiskeristyrelsen.
The vast majority (approx. 90%) of all Danish farmers must submit data to the Fertilizer Accounting system each year, which is administrated by the Danish AgriFish Agency.
Alle indsendte gødningsregnskaber kontrolleres automatisk af Itsystemet ved en screening i henhold til et sæt præ-definerede risikokriterier.
All submitted fertilizer accounts are automatically checked at submission by the IT-system, according to a set of previously defined risk criteria.
Udover denne helt automatiske kontrol kontrolleres virksomhederne også administrativt.
Besides this fully automatic administrative control, holdings are controlled administratively.
De virksomheder, der skal underlægges administrativ kontrol af de oplysninger, der er rapporteret i gødningsregnskabssystemet, udvælges på baggrund af et årligt defineret sæt af vigtige kriterier.
Holdings to be subjected to administrative control of the information reported in the Fertilizer Accounting System are chosen based on an annually defined set of crucial criteria.
Ca. 2,5 % af alle virksomheder kontrolleres på denne måde hvert år (data fra afgrødesæsonen 2012/13).
Approximately 2.5 % of all holdings are checked in this way each year (data for cropping season 2012/13).
Udover den administrative kontrol inspicerer Landbrugs- og Fiskeristyrelsen også virksomhederne.
Besides the administrative control, administrative staff of the Danish AgriFish Agency also inspects farms.
Disse inspektioner på stedet dækker kontrol af planlægningen af sædskifte, herunder plantedække og efterafgrøder, integreret gødningsregnskab og -planlægning, men også bestemmelserne om den mængde af husdyrgødning - og således også næringsstofferne N og P - der udbringes på jorden hvert år ("harmonireglerne").
These on-site inspections cover control of crop rotation planning, including plant cover and catch crops, integrated fertilizer accounting and planning, but also the provisions regarding application of the amount of livestock manure - and hence the nutrients N and P - to land each year (“harmony rules”).
Disse kontroller af gødningsregnskaber på stedet understøtter den kontrol, der udføres på baggrund af de årligt indsendte data i gødningsregnskabet.
These on-spot inspections regarding fertilizer accounts support the control carried out on basis of the annually submitted data in the fertilizer accounting system.
2.3.2 Kontrol af nitratregulering på mindre bedrifter De fleste af de bedrifter, der ikke er registreret i gødningsregnskabssystemet, er små og har ubetydelige nitratudledninger.
2.3.2 Control of nitrate regulation on smaller farms Most of the farms, which are not registered in the Fertilizer Accounting System are small and have insignificant nitrates emissions.
De dyrker kun ca. 3,9 % af hele landbrugsarealet (2013) med en gennemsnitlig størrelse pr. virksomhed på 9,3 ha.
They farm only approx. 3.9% of the whole agricultural area (2013) with an average size per holding of 9.3 ha.
Til sammenligning havde de virksomheder, der er registreret i gødningsregnskabet, en gennemsnitlig bedriftsstørrelse på 62,9 ha pr. virksomhed, hvilket dækker 96,1 % af landbrugsarealet.
In comparison, the holdings registered in the fertilizing accounting had an average farm area of 62.9 ha per holding, covering 96.1 % of the agricultural area.
Bedrifterne skal også opfylde de samme krav til belægningsgraden som andre virksomheder ("harmoniregler").
The farms must also meet the same livestock density requirements as other holdings (“harmony rules”).
Bekendtgørelse om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v. regulerer alle husdyrbrug med en størrelse på over 3 dyreenheder (DE.
The Danish Order on commercial livestock, livestock manure, silage, etc. regulates all livestock holdings above the size of 3 livestock units (LU), independent of their size.
Denne bekendtgørelse regulerer alle relevante miljømæssige problemstillinger med opbevaring af gødning, opbevaring af ensilage, dræn osv. og andre former for husdyrgødning og gødning.
This order regulates all relevant environmental issues concerning storage of manure, storage of silage, drains etc. and other types of manure and fertilizer.
Fra august 2017 er beskrivelsen af de husdyrbrug, der er reguleret af bekendtgørelsen blevet opdateret og specificeret.
From August 2017 the livestock holdings regulated by the order has been updated and specified.
Kommunalbestyrelserne er tilsynsmyndighed for miljømæssige tilsyn på alle landbrugsbedrifter.
The councils of the Danish municipalities are the supervisory authority for environmental inspections on all agricultural farms.
Kommunerne skal kontrollere alle husdyrbedrifter med mere end 3 DE'er regelmæssigt (hvert 3-6 år).
The municipalities must inspect all livestock farms of more than 3 LU regularly (every 3-6 years).
Hyppigheden af tilsyn bestemmes ikke kun af bedriftens størrelse, men også ud fra en systematisk vurdering af de miljømæssige risici.
The frequency of inspections is not only determined by the size of the farm, but by a systematic appraisal of the environmental risks as well.
Det er under overvejelse at ændre kontrolsystemet fra august 2017.
Changes in the control system are under consideration from August 2017.
For eksempel skal alle de husdyrbedrifter, der har været underlagt regelmæssig tilsyn jf. bekendtgørelse om miljøtilsyn, fortsat kontrolleres, indtil de foretager ændringer, udvidelser eller modifikationer, der kræver en godkendelse i overensstemmelse med loven om miljøgodkendelse m.v. af husdyrbrug.
For example all the livestock farms that have been subject to regular inspection cf. the Danish Order on environmental inspection will continue to be so until they make changes, expansions or modifications that require a permit complying with the Environmental Approval Act of Livestock Holdings.
Husdyrbrug med en godkendelse i overensstemmelse med loven om miljøgodkendelse m.v. af husdyrbrug skal også kontrolleres regelmæssigt.
The livestock holding with a permit cf. the Environmental Approval Act of Livestock Holdings will also be subject to regular inspection.
Det regelmæssig tilsyn af husdyrbrugene vil fokusere på anlæggene på bedrifterne.
The regular inspection of the farms with livestock holdings will focus on the installations on the farms.
Tilsyn i forhold til overholdelse af reglerne med hensyn til bedriftens tilknyttede arealer i Bekendtgørelse om erhvervsmæssigt dyrehold, husdyrgødning, ensilage m.v. vil blive udført som et reaktivt tilsyn.
Supervision of compliance with the rules regarding the farm's associated areas in the Danish Order on commercial livestock, livestock manure, silage etc., will be carried out with reactive supervision.
2.3.3 Landsdækkende ordning for inspektioner af gylletanke De danske landmænd er forpligtet til at sørge for inspektion af deres gylletanke (med en kapacitet på over 100 m3) af en autoriseret inspektør mindst hvert 10.år.
2.3.3 National scheme for slurry tank inspections Danish farmers are obliged to ensure an inspection of their slurry tanks (with a capacity above 100m3) at least every 10 years by an authorized inspector.
Kravet gælder for alle åbne og lukkede tanke til oplagring af flydende husdyrgødning og ensilagesaft.
The demand applies to all open and closed tanks for storage of liquid animal manure and silage fluid.
Inspektionen er obligatorisk hvert 5. år, hvis gylletanken står inden for under 100 meter fra et åbent vandløb eller en sø (over 100 m2).
The inspection is obligatory every 5 years, if the slurry tank is located within less than 100 meters from an open water course or lake (above 100m2).
Formålet med inspektionen er at evaluere risikoen for lækage af gylle/væske fra tanken.
The purpose of the inspection is to evaluate the risk for leakage of slurry/liquid from the tank.
Inspektionerne skal udføres af autoriserede inspektører.
The inspections must be carried out by authorized inspectors.
De har en særlig uddannelse og er officielt autoriseret.
They have special training and are officially authorized.
De skal kunne foretage både inspektion og vedligeholdelse af gylletankene.
They must be able to carry out both inspection and maintenance of the slurry tanks.
Der er ca. 40 aktive autoriserede inspektører, som udfører omkring 2.300 gylletankinspektioner om året.
About 40 active authorized inspectors carry out about 2,300 slurry tank inspections annually.
Inspektionsrapporterne sendes til den lokale kommune og til et centralt sekretariat, der udfører kvalitetskontrollen af rapporterne og tager stikprøver af kvaliteten i inspektionerne.
The inspections reports are sent to the local municipality and to a central inspection secretariat that carry out quality control of the reports and random quality checking of the inspections.
2.4 ANDRE RELEVANTE FORANSTALTNINGER I VANDOMRÅDEPLANERNE, GRØNNING OSV.
2.4 OTHER RELEVANT MEASURES IN THE RIVER BASIN MANAGEMENT PLANS, GREENING ETC.
I det følgende beskrives yderligere foranstaltninger, som ligger udover forpligtelserne i nitratdirektivet, men hvoraf mange er supplerende foranstaltninger i henhold til vandrammedirektivets artikel 11 (4), så vel som yderligere foranstaltninger.
Below, further measures that lie beyond the obligations of the Nitrates Directive, but of which many are supplementary measures in the context of the Water Framework Directive (WFD) Article 11 (4), are listed, as well as further measures.
Foranstaltningerne er udformet og implementeret som tillæg til de grundlæggende foranstaltninger i henhold til vandrammedirektivets artikel 11 (3), f.eks. nitratdirektivet, med det formål at opnå de målsætninger, der er fastsat i henhold til vandrammedirektivets artikel 4.
They are designed and implemented in addition to the basic measures according WFD Article 11 (3), e.g. the Nitrate Directive, with the aim of achieving the objectives established pursuant to WFD Article 4.
Tabel 2.5 indeholder en liste over disse foranstaltninger og deres anslåede virkninger i 2021.
See Table 2.5 for a list of these measures and their estimated effects in 2021.
Tabel 2.5 Nye foranstaltninger til reduktion af kvælstofbelastningen (nitrogen) i danske kystvandområder og deres anslåede virkning på N-udvaskning til kystvandområder i 2021
Table 2.5 New measures to reduce the load of Nitrogen to Danish coastal waters and their estimated reducing effect for N loss to coastal waters by 2021
N-reduktion (tons N/år)
N reduction (tons N/a)
Etablering af vådområder
Establishment of wetlands
Etablering af minivådområder
Establishment of mini-wetlands
Skovrejsning (nye skove)
Afforestation (new forests)
Udtagning af landbrugsarealer på organogene jorde i ådale Forbedret spildevandsbehandling
Set-aside of farmland on organogenic soils in river valleys
Minivådområder forventes generelt at reducere N-udledningen med op til 25 procent i tilknyttede dræn fra markerne, når forudsætningerne i forhold til oplandets størrelse, drænudledningen af N (volumen og koncentration) samt typen af jord osv. er opfyldt.
Mini-wetlands are generally expected to reduce the N transport by up to 25 percent in connected drains from the fields, when preconditions as to the size of the catchment area, drainage discharge of N (volume and concentration) and type of soil etc. are met.
Effektiviteten af foranstaltningen afhænger af en korrekt placering af minivådområderne.
The efficiency of the measure depends on the correct location of the miniwetlands.
For at opnå den fulde N-effekt skal minivådområderne placeres i områder med en gennemsnitlig drænudledning på ca. 35-40 kg N pr. hektar pr. år, med en gennemsnitlig dræning på ca. 100 hektar af oplandet.
In order to obtain the full N-effect, mini-wetlands have to be located in areas with a mean drainage discharge of about 35-40 kg N per hectare per year, draining on average app. 100 hectares of catchment area.
Det forventes, at der etableres ca. 1.000 hektar ny skov pr. år med en gennemsnitlig forventet reduktion på ca. 30 kg N pr. år pr. hektar.
It is expected that about 1,000 hectares of new forest per year is established with a reduction average of about 30 kg N per year per hectare is expected.
2.4.5 Opkøb af dambrug
2.4.5 Acquisition of fish farms
I Danmark har hvert dambrug en kvote til produktion af fisk, som er baseret på en kvote for brugen af foder.
In Denmark, each fish farm has a quota to produce fish, based on a quota for the use of feed.
Disse foderkvoter kan opkøbes og medfører en reduceret kvælstofbelastning fra de opkøbte dambrug.
These feed quotas can be bought and result in a reduced load of Nitrogen from the bought fish farms.
Begrænsningen vil blive indført i henhold til vandrammedirektivet (se flere oplysninger i afsnit 1.2.2).
The restriction will be imposed pursuant to the Water Framework Directive (for more details see section 1.2.2).
2.4.7 Begrænsning af brugen af miljø fokusarealer som alternativ til
2.4.7 Limiting the use of Ecological Focus Areas as alternative to the
kravet om de generelle obligatoriske efterafgrøder Som en betingelse for at modtage det grønne tilskud i form af direkte betalinger under EU's fælles landbrugspolitik (CAP) skal landmænd opfylde tre grønne krav, herunder kravet om miljøfokusarealer (MFO).
requirement for the general obligatory catch crops As a condition for receiving the green payment under the Common Agricultural Policy (CAP) direct payments, farmers must comply with three greening requirements, including the requirement of ecological focus areas (EFA).
For at øge den miljømæssige virkning af MFO-arealerne er muligheden for at opfylde det generelle krav om efterafgrøder med MFO-arealer blevet ændret.
To increase the environmental effect of the EFA-areas, the option to fulfil the national general requirement of catch crops with EFA-areas has been changed.
I henhold til den danske lovgivning kan MFO-arealerne etableres med randzoner, efterafgrøder, brak, lavskov og landskabselementer.
According to Danish legislation, the EFA areas can be established by buffer strips, catch crops, fallow land, coppice and landscape elements.
Derudover skal landmændene også etablere obligatoriske efterafgrøder som et resultat af anden national lovgivning.
Furthermore, farmers are also required to establish mandatory catch crops as a result of other national legislation.
I henhold til gødskningsbekendtgørelsen får landmændene mulighed for at erstatte obligatoriske efterafgrøder med alternative foranstaltninger, som f.eks. brak, lavskov og randzoner.
According to the national Fertilizer Act, farmers are given the flexibility to replace mandatory catch crops with alternative measures such as fallow land, coppice and buffer strips.
Disse elementer kan også indgå i MFO.
These elements may also be included in the EFA.
For at øge den kvælstofreducerende effekt af det grønne krav i MFO blev muligheden for at vælge MFO-braklægning, MFO-lavskov og MFO-randzoner som alternativ til obligatoriske efterafgrøder fjernet i 2016.
In order to increase the nitrogen-reducing effect of the EFA greening requirement, the flexibility of choosing the EFA-fallow land, EFA-coppice and EFA-buffer strips as alternatives to mandatory catch crops was removed in 2016.
Ved ikke at give landmændene denne mulighed opnåer man en øget effekt i forhold til reduktionen af kvælstoftab.
By not allowing farmers this flexibility, an increased effect in terms of reduction of nitrogen loss is obtained.
2.4.8 Midlertidig målrettet efterafgrødeordning Som en del af den politiske aftale om Fødevare- og landbrugspakken fra december 2015 har regeringen introduceret et midlertidigt initiativ til N-reduktion ved at fremme etablering af yderligere efterafgrøder.
2.4.8 Intermediate targeted catch crop scheme As part of the political agreement on the Food and Agricultural Package of December 2015, the Danish government has introduced an intermediate Nreduction initiative to promote the sowing of additional catch crops.
Ordningen er udformet som en de minimis-støtteordning for frivillig etablering af yderligere efterafgrøder.
The scheme is designed as a de minimis aid scheme for voluntary establishment of additional catch crops.
De to dele af denne ordning beskrives i det følgende.
The two parts of this scheme are presented in the following.
Ordningen er målrettet områder med et specifikt behov for en reduktion af kvælstofudvaskning til vandmiljøet.
The scheme targets areas with a specific need for reduction of nitrogen leaching to the aquatic environment.
De frivillige efterafgrøder skal være efterafgrøder udlagt udover det nationale, obligatoriske krav om efterafgrøder på 10 eller 14 % af virksomhedernes efterafgrødegrundareal, og de må ikke etableres på det areal, der anvendes til efterafgrøder for at opfylde MFO-kravet under direkte betalinger (krav om miljøfokusområder).
The voluntary catch crops must be additional to the national mandatory requirement for catch crops on 10 or 14% of the farms crop base area, and they may not be established on the same area used for catch crops to meet the EFArequirement under direct payments.
Landmændenes omkostninger til udlægning af de frivillige efterafgrøder kompenseres via national de minimis-støtte.
The farmer's costs from laying out the voluntary catch crops are compensated through national de minimis aid.
Ordningen er udformet til at sikre den nødvendige reduktion af kvælstoftab til kystvande og grundvandet.
The scheme has been designed to ensure the necessary reduction of nitrogen loss to coastal waters and groundwater.
Behovet for kompenserende foranstaltninger for grundvandet opgøres for specifikke geografiske områder for at undgå forringelse af grundvandet.
The need for compensatory measures for groundwater is determined for specific geographical areas in order to avoid groundwater deterioration.
Der er tildelt tilstrækkelige finansielle midler til kompensation under efterafgrødeordningen, og hvis behovet opstår, vil der kunne tildeles yderligere midler.
Sufficient financial means have been allocated for the catch crop scheme and additional funds could be allocated, if needed.
Før indgangen til 2017 og 2018 beregner ministeriet behovet for en yderligere nitratindsats for det pågældende år, hvilket omdannes til et tilsvarende behov for yderligere efterafgrøder i de enkelte oplande i antal hektar og som en procentdel af efterafgrødegrundarealet.
Before the entrance to the years 2017 and 2018, the ministry calculates the need for a further nitrates effort for the year in question, which is translated into a corresponding need for additional catch crops in the individual water catchment areas, in numbers of hectares and as a percentage of crop base area.
Beregningen vil bygge på estimater af behovet for reduceret nitratindhold i grundvandsforekomster og kystvandområder, justeret på baggrund af et estimat af jordretentionen i det pågældende opland.
The calculation will be based on estimates for the need for reduced nitrates contents in groundwater bodies and coastal waters, adjusted with an estimate of the soil nitrates retention in the water catchment area concerned.
Hvis antallet af frivillige aftaler i 2017 og 2018 ikke resulterer i et tilstrækkeligt antal hektar med yderligere efterafgrøder, indfører ministeriet obligatoriske krav om yderligere efterafgrøder for at nå de N-reduktionsmål, der er angivet for ordningen i de pågældende år.
If the calls for voluntary agreements in 2017 and 2018 do not produce the sufficient number of hectares with additional catch crops, the ministry will impose mandatory requirements for additional catch crops in order to reach the Nreducing reduction targets set for the scheme in these years.
Ministeriet kan vælge at udskyde en del af de nødvendige efterafgrøder i 2017 til 2018 (ikke mere end 10 % af det samlede behov) (se afsnit 2.4.8.2).
The Ministry can choose to postpone a portion of the necessary catch crops in 2017 to 2018 (no more than 10 % of the total need) (see section 2.4.8.2).
I oplande hvor det viser sig, at landmænds deltagelse i den frivillige efterafgrødeordning er utilstrækkelig, vil der blive fastlagt obligatoriske krav til landmændene om udlæg af efterafgrøder det samme år, eller alternativt en reduktion af gødningsnormen samme år, for at nå den målsatte effekt.
In water catchment areas, where insufficient uptake by farmers for the voluntary catch crop scheme is identified, farmers will be met with a mandatory requirement for catch crops the same year, or alternatively a reduced fertilizer norm the same year, ensuring the achievement of the target effect.
Når ansøgningsfristen for den frivillige efterafgrødeordning udløber den 21. april 2017 og 2018, beregner ministeriet, om der er behov for et yderligere krav om obligatoriske efterafgrøder i hvert opland i det pågældende år.
When the deadline for application in the voluntary crop scheme expires April 21, 2017 and 2018, the ministry calculates whether there is a need for a further requirement for obligatory catch crops in each water catchment area in the year in question.
Hvis der efter den frivillige ordning kun er et mindre behov for et obligatorisk krav, kan ministeriet beslutte at opfylde det resterende behov via f.eks. en generel korrektion af kvælstofnormerne eller andre tilstrækkelige foranstaltninger som alternativ til at indføre et krav om yderligere efterafgrøder.
If only a small further obligatory requirement is needed following the voluntary scheme, the ministry may decide to meet the residual need through e.g. a general correction of the nitrogen norms or other sufficient measures as alternative to introducing an additional obligatory catch crop requirement.
Med denne lovgivningsmæssige ramme for den frivillige efterafgrødeordning sikres det, at målene for foranstaltningerne nås for alle vandoplande og grundvandsforekomster med et reduktionsbehov uanset antallet af frivillige aftaler.
With this regulatory backdrop for the voluntary catch crop scheme, it is ensured that the targets of the measure will be reached for all catchment areas and ground water bodies with a reduction need, regardless of the amount of calls for voluntary agreements.
2.4.8.3 Normreduktion hvis landmændene ikke opfylder kravet i
2.4.8.3 Norm reduction in case farmers do not meet their obligations
forhold til frivillige og obligatoriske efterafgrøder Efter ansøgningsfristen til den frivillige efterafgrødeordning, den 21. april, beregner og meddeler ministeriet kravet om obligatoriske efterafgrøder som en procentdel af efterafgrødegrundarealet for hver virksomhed i vandoplandene, der er afgrænset på det detaljerede geografiske niveau "ID15", dvs. oplande med et gennemsnitligt areal på ca. 15 km2.
for voluntary and obligatory catch crops After the deadline for application in the voluntary crop scheme, April 21, the ministry calculates and announces the obligatory catch crop requirement as a percentage of the crop base area for each farm in the catchment area, designated at the detailed geographical level of “ID15”, i.e.at the level of water catchments with an average area of approx. 15 km2.
Herefter er landmanden bundet af de indmeldte frivillige efterafgrøder og af et eventuelt yderligere krav om supplerende efterafgrøder.
After that, the farmer is bound by the commitment for voluntary catch crops as well as the possible additional obligatory requirement for supplementary catch crops.