natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Assayet er i stand til med stor nøjagtighed at bestemme peroxid-indholdet i produkter med meget lav koncentration af aktiv stof.
The bioassay can determine the content of peroxides with great accuracy in products with very low concentrations of active substance.
Den nedre detektionsgrænse er 0,0002 % brintperoxid i produktet
The lower detection limit is 0.0002% hydrogen peroxide in the product.
Til forskel fra traditionelle redox-titreringer påvirkes assayet ikke af eventuelle reducerende eller oxiderende kemikalier i produkterne
In contrast to traditional redox titrations, the bioassay is not affected by any reducing or oxidising chemicals in the products.
Assayet kan med fordel anvendes på tandblegeprodukter med brintperoxid som aktivstof - hvad enten peroxiden findes som frit brintperoxid eller bundet i releasere
The catalase bioassay is suitable for tooth-whitening products with hydrogen peroxide as the active substance, no matter whether the peroxide is present as free hydrogen peroxide or bound in releasers.
Assayet vil med stor sandsynlighed kunne benyttes på andre produkttyper med indhold af brintperoxid, for eksempel kosmetikprodukter hvor tilstedeværelse af fedtstoffer besværliggør redox-titreringer
It is highly probable that the bioassay may be suitable for use on other product types containing hydrogen peroxide, e.g. cosmetics containing fat, which complicates redox titrations.
To af de testede produkter (”E” og ”F” der indkøbes som et samlet kit) viste ved gentagne analyser af samme batch ingen - eller meget lille - indhold af peroxid ved analyse med både titrering og katalase bioassay.
In repeated analyses of the same batch, two of the products tested (”E” and ”F”, which come in a set) showed no - or a very small - content of peroxide, both using the titration method and the catalase bioassay method.
Ved indkøb af nyt batch blev fundet peroxid ved begge analysemetoder.
Both analysis methods found peroxide when a new set was bought and tested.
Appendix to opinion on hydrogen peroxide, in its free form or when released, in oral hygiene products.
Appendix to opinion on hydrogen peroxide, in its free state or when released, in oral hygiene products.
Bilag 1: Tekniske specifikationer for ilt-elektroden.
Anex 1: Technical specifications of the oxygen probe.
Bilag 2: Anvendt måleudstyr
Annex 2: Measuring equipment used
Bilag 3: Afprøvning af katalase bioassay på tandblegeprodukter.
Annex 3: Test of the catalase bioassay on tooth-whitening products, curves
Alle produkter er analyseret som beskrevet i protokollen, og efter endt reaktion er der tilsat en kendt mængde ureaperoxid.
All the products were analysed as described in the protocol, and a known quantity of urea peroxide was then added after completion of the reaction.
Kontrollerne bekræfter, at der i de testede tandblegeprodukter ikke findes stoffer der hæmmer katalase-aktiviteten.
The analyses of the products confirm that there are no substances in the tooth-whitening products tested which inhibit the activity of the catalase.
Alle forløb har samme opbygning:
The same procedure was used on each of the products:
Pil 1 angiver tilsætning af tandblegeproduktet og katalase
Arrow 1 indicates where tooth-whitening product and catalase were added
Pil 2 angiver tilsætning af yderlige katalase
Arrow 2 indicates where more catalase was added
Pil 3 angiver tilsætning af kendt koncentration ureaperoxid opløsning.
Arrow 3 indicates where urea peroxide solution in a known concentration was added.
3a: Produkt ”A”
3a: Product ”A”
Grænseværdier for motorsportsbaner
Motorsport track noise zone
De vejledende støjgrænser er almindeligvis fastlagt ud fra undersøgelser af store befolkningsgruppers opfattelse af støjen.
In spatial planning, the authorities designate a noise zone around motor sport tracks and other noise sources, where the noise level exceeds the recommended noise limit.
Nedenfor gives en gennemgang af grænseværdierne for motorsportsbaner.
Below is a review of recommended noise limits for motorsport tracks.
Oversigt over den danske regulering af næringsstoffer i landbruget
Overview of the Danish regulation of nutrients in agriculture
det danske nitrathandlingsprogram
the Danish Nitrates Action Programme
jf. Rådets direktiv af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (91/676/EØF)
cf. Council Directive of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (91/676/EEC)
1.2.2 Fremtidige elementer i national lovgivning: Målrettet regulering ..
1.2.2 Future elements in national legislation: Targeted regulation ...........
2.1 OPTIMERING AF KVÆLSTOFKREDSLØBET I LANDBRUGSPRODUKTIONSSYSTEMER
2.1 OPTIMIZING NUTRIENT FLOWS IN AGRICULTURAL PRODUCTION SYSTEMS ........
9 2.1.3 Den reviderede fosforregulering: direkte fosforlofter på
9 2.1.3 The revised phosphorus regulation: direct phosphorus ceilings at
3.1 MINDRE TEKNISKE JUSTERINGER I DET REVIDEREDE PROGRAM .....................
3.1 MINOR TECHNICAL ADJUSTMENTS IN THE REVISED PROGRAMME ................
Dette dokument beskriver både den generelle regulering af landbruget i forhold til reduktion af næringsstoftabet til vandmiljøet ved landbrugsaktiviteter og nitrathandlingsprogrammet i henhold til nitratdirektivet, som det er implementeret i nationale love og bekendtgørelser.
This document describes both the general agricultural regulation with respect to reducing nutrient losses from agricultural activities to the aquatic environment and the actual Danish Nitrates Action Programme according to the Nitrates Directive, as it is implemented in national acts and orders.
Nitrathandlingsprogrammet præsenteres separat i kapitel 3, mens andre dele af rammerne for den danske regulering af næringsstofanvendelsen er angivet i kapitel 2 i dette dokument.
The Nitrates Action Programme is presented separately in chapter 3, while other features of the Danish regulatory framework for nutrient management are depicted in chapter 2 in this document.
Det forrige danske nitrathandlingsprogram beskrev implementeringen af nitratdirektivet i Danmark i perioden fra 2008 til 2015.
The previous Danish Nitrates Action Programme described the implementation of the Nitrates Directive in Denmark for the period 2008 to 2015.
Den 21. december 2015 traf Miljøstyrelsen afgørelse om, at forlænge gyldigheden af det danske nitrathandlingsprogram 2008-2015, indtil et revideret program var udarbejdet.
On December 21, 2015, the Environmental Protection Agency announced to extend the validity of the Danish Nitrates Action Programme 2008-2015 until a revised Programme had been prepared.
Den 18. marts 2016 informerede de danske myndigheder Kommissionen om ændringen af det danske nitrathandlingsprogram i forhold til udfasningen af reduktionen af normerne for anvendelse af kvælstof.
The Danish authorities informed the Commission on March 18, 2016 about the revision of the Danish Nitrates Action Programme, concerning the removal of the reduction of the nitrogen application standards.
Det reviderede nitrathandlingsprogram er beskrevet i kapitel 3 i nærværende dokument.
The revised Nitrates Action Programme is described in chapter 3 of this document.
Nye og ændrede juridiske elementer, der regulerer den generelle næringsstofanvendelse i Danmark, er beskrevet nærmere i kapitel 2 i dette dokument.
New and revised legal elements, regulating nutrient management in Denmark in general, can be found in further detail in chapter 2 of this document.
1.1 INDSATSER OG RESULTATER
1.1 EFFORTS AND ACHIEVEMENTS
Siden slutningen af 1980'erne har Danmark haft en vidtgående og effektiv tilgang til at forbedre den miljømæssige tilstand af grundvandet og overfladevandet i forhold til nitratkoncentrationer, især med henblik på at reducere den nitratudvaskning, der er forårsaget af landbruget.
Since the late 1980's, Denmark has pursued a comprehensive and efficient approach to improve the environmental state of groundwater and surface water regarding nitrate concentrations, especially directed towards reductions in nitrate leaching from agricultural sources.
Den første vandmiljøplan blev vedtaget i 1987 og er siden blevet fulgt op af efterfølgende handlingsprogrammer for at sikre, at der blev gjort tilstrækkelige indsatser for at reducere tabet af kvælstof og fosfor til vandmiljøet.
The first Action Plan on the Aquatic Environment was adopted in 1987 and has since then been followed by subsequent Action Programmes to ensure that sufficient efforts were made to reduce the loss of nitrogen and phosphorus to the aquatic environment.
I 2004 blev Vandmiljøplan III vedtaget med det formål at reducere nitratudvaskningen med yderligere 13 % sammenlignet med udvaskningen af kvælstof i 2003.
In 2004, Action Plan III for the aquatic environment was adopted, the aim being a further reduction in nitrate leaching of 13% compared to the nitrogen leaching in 2003.
Målet skulle nås i 2015.
The target was to be obtained by 2015.
I 2008 blev der foretaget en midtvejsevaluering af Vandmiljøplan III, herunder en genberegning af nitratudvaskningen for 2003, ved hjælp af opdaterede modelleringssystemer for N-udvaskning.
In 2008, a mid-term evaluation of Action Plan III was performed, including recalculation of the nitrate leaching for 2003 using updated N leaching modelling systems.
Evalueringen viste, at der endnu ikke var nogen væsentlig reduktion i den modellerede nitratudvaskning fra 2003-2007, og at det var usandsynligt, at målsætningen i Vandmiljøplan III kunne indfries fuldstændigt i 2015.
The evaluation showed that there was not yet any significant decrease in the modelled nitrate leaching during 2003-2007 and that it was unlikely that the aim in AP III would be fully attained by 2015.
Som en konsekvens heraf blev Vandmiljøplan III erstattet af Aftale om Grøn Vækst i juni 2009.
As a consequence, the AP III was replaced by the Green Growth Agreement in June 2009.
Denne plan omfattede et nyt koncept for definitionen af målet for regulering af næringsstoffer.
This plan included a new concept for defining the aim of nutrient regulation.
De tidligere handlingsplaner indeholdt mål for reduktionen af udvaskningen af kvælstof fra rodzonevand, mens målet med Aftale om Grøn Vækst var at reducere den årlige belastning af kvælstof i åbne kystvande yderligere.
The previous Action Plans provided goals for the reduction of nitrogen leaching from the root zone water, whereas the aim of the Green Growth Agreement was to further reduce the annual load of nitrogen to marine waters.
N-belastningen i åbne kystvande er gradvist blevet reduceret, efterhånden som de planlagte foranstaltninger for punktkilder og landbruget er blevet implementeret.
The N load to marine waters has stepwise been reduced, as planned measures for point sources and agriculture has been implemented.
Den anden udgave af
The second generation of River
vandområdeplanerne for 2015-2021 blev færdiggjort i juni 2016.
Basin Management Plans for 2015-2021 have been finalized in June 2016.
1.2 DEN POLITISKE AFTALE OM FØDEVARER OG LANDBRUG
1.2 THE POLITICAL AGREEMENT ON FOOD AND AGRICULTURE
Den 22. december 2015 indgik regeringen og dens støttepartier Aftale om Fødevare- og landbrugspakke.
On 22 December 2015, the Danish government and supporting political parties in the Danish Parliament reached an agreement on a Food and Agricultural Package.
Aftalen omfatter en pakke med forskellige foranstaltninger, der ændrer den måde, hvorpå den miljømæssige regulering af landbrugssektoren udføres: fra en generel regulering til en mere målrettet tilgang.
The agreement includes a diverse package of measures, initiating a shift in the way environmental regulation of the agricultural sector is carried out: from a general regulation to a more targeted approach.
Formålet er at forbedre fødevare- og landbrugserhvervets mulighed for at øge den primære produktion og eksporten, styrke konkurrenceevnen - i det rette samspil med beskyttelsen af natur og miljø.
The aim is to improve the ability of the food and agricultural industry to increase primary production and exports, ensure a more level playing field - in due interaction with the protection of nature and the environment.
1.2.1 Elementer, implementeret i national lovgivning Et centralt element i aftalen er at udfase reduktionen i kvælstofnormerne, som førhen var blevet reduceret med ca. 20 % sammenlignet med det økonomisk optimale niveau.
1.2.1 Elements, implemented in national legislation One central element in the agreement is to remove the reduction of nitrogen application standards for farming, which have been reduced by approximately 20% compared to the economically optimal level.
Udfasningen af reduktionen af kvælstofnormerne er sker gradvist ved at fjerne to tredjedele i foråret 2016 med virkning fra afgrødesæsonen 2015/16, og ved at fjerne den resterende tredjedel med virkning fra afgrødesæsonen 2016/17 og fremefter.
The removal of the reduction of the nitrogen application standards takes place stepwise by removing two thirds in spring 2016, coming into effect during the crop season 2015/16 and by removing the remaining one third with effect from the crop season 2016/17 and onwards.
Denne ændring i reguleringen forudsatte en ændring af det danske nitrathandlingsprogram.
This change in regulation presupposes a revision of the Danish Nitrates Action Programme.
For at undgå en øgning i nitratudvaskningen som følge af denne justering er der fastsat afværgende foranstaltninger i 2017, som består af følgende:
In order to avoid an increase in nitrate leaching due to this adjustment, measures to avert have been established in 2017, consisting of the following:
• Ændringer i reguleringen af fastsættelsen af obligatoriske efterafgrøder og
• Changes in regulation of establishment of mandatory catch crops and use of
• Yderligere etablering af (mini-)vådområder (se kapitlerne 2.4.1 og 2.4.2)
• Additional establishment of (mini-)wetlands (see chapters 2.4.1 & 2.4.2)
• Skovrejsning (se kapitel 2.4.4)
• Afforestation(see chapter 2.4.4)
• Målrettet ordning for efterafgrøder (se kapitel 2.4.8)
• Targeted catch crop scheme (see chapter 2.4.8)
Derudover fremlægger regeringen en ny og mere emissionsbaseret regulering af husdyrbrug i forbindelse med godkendelser.
Furthermore, the Danish government proposes a new and more emission based regulation of livestock holdings when granting permits to installations for animal husbandry.
Reguleringen sikrer en mere enkel og fleksibel regulering, der er udformet som en godkendelse baseret på en miljømæssig vurdering af produktionsarealet i stalden og sikring af en generel regulering af udbringning af husdyrgødning.
The regulation ensures a simpler and flexible regulation designed as a permit based on an environmental assessment of the production area in the stable, and ensure general regulation of the spreading of the manure.
Denne regulering er beskrevet nærmere i afsnit 2.2.
This regulation is described in further detail in section 2.2.
Med virkning fra 2017 justerer regeringen de såkaldte harmoniregler, der begrænser mængden af kvælstof fra husdyrgødning pr. hektar for at sikre, at kravet er på linje med kravet i nitratdirektivet.
Coming into effect from 2017, the Danish government adjusts the so-called harmony rules” limiting the amount of nitrates from livestock manure per hectare, to ensure that the requirement is aligned with the requirement of the Nitrates Directive.
Nitratdirektivet sætter en grænse for mængden af kvælstof fra husdyrgødning pr. hektar til 170 kg N. Dette element er beskrevet nærmere i afsnit 2.1.1.
The Nitrates Directive specifies the amount of livestock manure per hectare to 170 kg N. This element is described in further detail in section 2.1.1.
På grund af denne tilpasning af harmonireglerne introduceres der en ny og direkte fosforregulering, som er beskrevet nærmere i afsnit 2.1.3.
Due to this alignment of the harmony rules, a new direct phosphorus regulation is introduced, which is described in detail in section 2.1.3.
Denne nye målrettede kvælstofregulering vil introducere en begrænsning, efter behov, på den enkelte bedrifts udvaskning af kvælstof i henhold til vandrammedirektivet.
This new targeted regulation of nitrogen will introduce a restriction, where needed, on the individual farm's leaching of nitrogen pursuant to the Water Framework Directive.
I overensstemmelse med den politiske Aftale om Fødevare- og landbrugspakken fra december 2015 vil den målrettede regulering blive baseret på fire hovedprincipper: 1.
According to the political agreement on a Food and Agriculture Package of December 2015, the targeted regulation will be based on four main principles: 1.
Adgangen til udvaskning i hvert enkelt kystvandsområde differentieres geografisk for at opfylde kvælstofmålet i de enkelte kystvandområder (i alt 90 kystområder i Danmark).
The leaching access in each coastal water body is differentiated geographically in order to meet the nitrogen target in each coastal water body (in total 90 coastal water bodies in Denmark).
Ved beregningen af udvaskningsadgangen tages der højde for den gennemsnitlige retention fra rodzonen til kystvandsområdet.
In the calculation of the leaching access, the average retention from the root zone to the coastal water body is taken into account.
2. For hver bedrift bliver der fastsat en tilladelse for udvaskning til vandmiljøet.
2. For each farm, a leaching permit to the aquatic environment is appointed.
Tilladelsen beregnes som den maksimale mængde kvælstof, der udvaskes fra rodzonen pr. hektar (kg N pr. hektar).
The permit is calculated as the maximum nitrogen leaching from the root zone per hectare (kg N per hectare).
Hver bedrift inden for et afstrømningsområde får fastsat den samme udvaskningstilladelse pr. hektar.
Each farm within a catchment area will be appointed the same leaching permit per hectare.
3. Hver landmand får mulighed for at vælge blandt forskellige tiltag (f.eks. efterafgrøder, bræmmer, reduceret udbringning af kvælstof osv.) til at overholde udvaskningstilladelsen.
3. Each farmer is given flexibility in the choice of instruments (e.g. catch crops, buffer strips, reduced nitrogen application etc.) in order to comply with the leaching permit.
Antallet af virkemidler, som landmændene kan vælge blandt, forventes at stige op til implementeringen af den målrettede regulering.
The number of instruments that the farmers can choose from will expectedly be increased up to the implementation of the targeted regulation.
4. Der gives kompensation til landmænd for omkostninger forbundet med overholdelsen af den reducerede udvaskningstilladelse.
4. Compensation to farmers for costs involved with the compliance of the reduced leaching permit.
Det forventes, at den målrettede regulering vil bidrage til et reduceret kvælstofbidrag i kystvandsområderne.
It is expected that the targeted regulation will contribute to a reduced nitrogen contribution to the coastal water bodies.
Detaljerne i de specifikke principper og elementer i den målrettede regulering er ved at blive udviklet i øjeblikket.
The specific principles and elements for the targeted regulation are currently being developed in detail.
1.3 MÅLSÆTNINGER FOR REGULERINGEN AF NÆRINGSSTOFFERNE
1.3 OBJECTIVES OF REGULATING NUTRIENTS IN AGRICULTURE
I LANDBRUGET MED HENSYN TIL DEN FREMTIDIGE UDVIKLING AF VANDMILJØET
WITH RESPECT TO THE FUTURE DEVELOPMENT OF THE AQUATIC ENVIRONMENT
Effekten af implementeringen af nitratdirektivet bidrager også til opfyldelsen af målsætningerne i vandrammedirektivet.
The effect of the implementation of the Nitrates Directive also contribute to fulfillment of the objectives of the Water Framework Directive.
I overensstemmelse med vandområdeplanerne for 2015-2021 vedrørende kystvand er fokus på reduktionen af kvælstofbelastningen, da den primære årsag til den manglende opfyldelse af de miljømæssige målsætninger er en for høj kvælstofbelastning.
According to the River Basin Management Plans (RBMPs) for 2015-2021 concerning coastal waters, the focus is on reducing the nitrogen loads, as the primary reason for the missing fulfillment of the environmental objectives is a too high nitrogen load.
Den vigtigste menneskeskabte kilde til kvælstofbelastningen i kystvande er kvælstoftabet fra landbrugsarealer.
The most important anthropogenic source to the nitrogen load to coastal waters is the loss of nitrogen from arable land.
I Danmark er vandløb og åer relativt korte sammenlignet med de større floder i Europa.
In Denmark, watercourses and streams are relatively short compared to major rivers in Europe.
Det landsdækkende overvågningsprogram og de videnskabelige undersøgelser indikerer, at den økologiske vandkvalitet i danske vandløb og åer ikke er væsentligt påvirket af kvælstof- og fosforudledninger.
The national monitoring programme and the scientific studies indicate that the ecological water quality in Danish rivers and streams is not affected significantly by emissions of nitrogen and phosphorus.
Tab af fosfor udgør det vigtigste pres for at opnå en god økologisk vandkvalitet i søer.
Emissions/discharges of phosphorus are the most important pressures to obtain good ecological water quality in lakes.
En række nye foranstaltninger vil reducere udledningen af fosfor i afstrømningsområder til søer.
A range of new measures will reduce the discharge of phosphorus in the catchment areas to lakes.
I dette kapitel beskrives den generelle regulering af landbruget i forhold til begrænsning og reduktion af næringsstoftab fra landbrugsaktiviteter til vandmiljøet.
In this chapter, the general agricultural regulation with respect to limiting and reducing nutrient losses from agricultural activities to the aquatic environment is described.
Sammen med de specifikke elementer i nitrathandlingsprogrammet (kapitel 3) bidrager disse foranstaltninger i væsentlig grad til at opfylde målsætningerne i nitratdirektivet og vandrammedirektivet.
In combination with the specific elements in the Nitrates Action Programme (chapter 3), these measures contribute considerably to meeting the objectives of the Nitrates Directive and of the Water Framework Directive.
Emnerne i dette kapitel skal ses som en ikke-udtømmende opstilling af centrale elementer i den danske regulering af næringsstoffer i landbruget.
The features in this chapter are to be understood as a non-exhaustive list of the central elements in Danish regulation of nutrients in agriculture.
Udover disse elementer bidrager en række supplerende initiativer, som f.eks. kommunale handlingsplaner for drikkevandsområder eller oplysningskampagner, også til beskyttelsen af vandmiljøet mod forurening forårsaget af næringsstoftab fra landbruget.
In addition to these key elements, a number of supplementary initiatives, as e.g. municipal action plans for drinking water areas or awareness and education campaigns, are also contributing to the protection of the aquatic environment against pollution, caused by nutrient losses from agriculture.
2.1 OPTIMERING AF KVÆLSTOFKREDSLØBET I
2.1 OPTIMIZING NUTRIENT FLOWS IN AGRICULTURAL
Et centralt mål i den danske landbrugsregulering er at optimere kvælstofkredsløbet indenfor landbrugsproduktionen ved at øge (gen-)anvendelsen af næringsstoffer fra organiske kilder, som f.eks. gylle og ved at begrænse tilførslen af handelsgødning til en holdbar mængde, samtidigt med at næringsstoftabet reduceres til et miljømæssigt foreneligt niveau.
One central objective of the Danish agricultural regulation is to optimize the Nitrogen cycle within the agricultural production system by increasing efficiency of (re)using nutrients from organic sources, as e.g. animal slurry, within the system and by limiting the introduction of chemical fertilizers to the system to a maintainable amount, while reducing losses from the system to an environmentally compatible level.
At følge og optimere kvælstofkredsløbet både på bedriftsniveau og på landsplan er de primære målsætninger i den danske landbrugsregulering, som beskrives kort i de følgende afsnit.
Following and optimizing the Nitrogen flow both at farm and at national level are the main objectives of the elements in Danish agricultural regulation, which are briefly described in the following sections.
2.1.1 De danske "harmoniregler"
2.1.1 Danish “harmony rules”