natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ligeledes er Danmark meget aktiv i European Cooperation in Science and Technology (COST), som er en af de ældste europæiske samarbejdsorganisationer på forsknings- og innovationsområdet.
Denmark also takes an active part in European Cooperation in Science and Technology (COST), which is one of Europe’s longest-running frameworks for cooperation in science and innovation.
Der har i de seneste 5 år deltaget danske forskere i 84 pct. af alle COST aktioner.
In the past five years, Danish researchers have participated in 84 per cent of all COST actions.
Den netværksdannelse, som disse samarbejder fører til, danner ofte grundlag for andre og mere omfangsrige tværnationale samarbejder i forskellige udformninger.
The networks created through these collaborations often form a basis for other and more extensive transnational collaborations of various forms.
De fleste danske forskningsfinansierende institutioner har mulighed for at støtte internationalt samarbejde mellem danske og udenlandske partnere.
The majority of Danish research-funding organisations have the opportunity to support international cooperation between Danish and foreign partners.
Det Frie Forskningsråd og Innovations- fonden kan anvende op til 20 pct. af deres budgetter på internationale aktiviteter under forudsætning af, at investeringen er til gavn for dansk forskning.
The Danish Council for Independent Research and Innovation Fund Denmark can direct up to 20 per cent of their funds to international activities, provided that the investment benefits Danish research.
Innovationsfonden er således central i forhold til dansk deltagelse i tværnationale initiativer, og fonden deltager p.t. i en række tværnationale initiativer.
Innovation Fund Denmark thus plays a central role in Danish participation in transnational initiatives, and the foundation currently participates in a number of transnational initiatives.
Desuden varetager en række fagministerier administrationen af flere puljer til udviklings- og demonstrationsprojekter, som giver mulighed for at medfinansiere dansk deltagelse i samfinansierede EU-partnerskaber.
In addition, a number of ministries administer several development and demonstration project schemes, which provide an opportunity to co-finance Danish participation in co-financed EU partnerships.
UFM 2008, FORSK2015
9 UFM 2008, RESEARCH2015
UFM 2012, FORSK2020
10 UFM 2012, RESEARCH2020
ERA-net initiativet er designet til gennem netværksaktiviteter omkring forskningsaktiviteter at øge samarbejde og koordination af forskningsaktiviteter, der foregår på nationalt og regionalt niveau i medlemslandene.
11 The ERA net initiative is designed to, through network activities on research activities, increase cooperation and coordination of research activities at national and regional levels in the Member States.
UFM 2012, Dansk deltagelse i Horizon2020’s samfinansierede initiativer – kortlægning og strategi.
12 UFM 2012, Dansk deltagelse i Horizon 2020’s samfinansierede initiativer – kortlægning og strategi (‘Danish participation in co-financed initiatives under Horizon 2020 – survey and strategy’).
analysen er, at videnskabelige publikationer skrevet på baggrund af FP6- og FP7-forskning har større citationsimpact end publikationer, der udspringer af støtte fra de hjemlige offentlige forskningsråd og -fonde.
In 2015, the Ministry of Higher Education and Science analysed the scientific impact of EU projects with Danish participation, as well as the long-term significance of EU projects to the participating companies.
Ligeledes viser det sig, at virksomheder, der har deltaget i FP6 og FP7, er eksporttunge, vokser hurtigt og ansætter mange videnarbejdere.
One of the main results of the analysis is that scientific publications based on FP6 and FP7 research have greater citation impact than publications that result from support from the national public research councils and foundations.
Succesfulde forskningsprojekter inden for rammerne af Horizon 2020 forudsætter et skarpt fokus på effekten af projekter, ”impacten”.
Creating successful research projects within the scope of Horizon 2020 presupposes great focus on the impact hereof.
Det kræver et tæt samarbejde mellem forskningsinstitutioner og erhvervsliv på tværs af de videnskabelige discipliner.
This requires close cross-disciplinary cooperation between research institutions and the private sector.
En høj og aktiv deltagelse i EU’s programmer for forskning og innovation skal understøttes af en højt kvalificeret og tilgængelig informations- og rådgivningsindsats.
A great and active commitment in European research and innovation programmes will be supported by a highly qualified and accessible information and counselling effort.
For at skabe synergieffekter mellem de forskellige nationale rådgivnings- ydelser er der etableret et EU-DK Support samarbejde mellem de offentlige danske rådgivnings- og servicetilbud inden for forskning, innovation og erhvervsfremme.
In order to achieve synergy between the various national consultancies an EU-DK Support network has been established between the public Danish counselling and service offers within research, innovation and business promotion.
EU-DK Support-netværket består af 35 landsdækkende, regionale og lokale institutioner, der rådgiver danske brugere om deltagelse i EU-programmer inden for forskning og innovation.
The EU-DK Support network consists of 35 nationwide, regional and local institutions that advise Danish users about participation in EU programmes within research and innovation.
Ligeledes understøttes danske ansøgninger til europæiske programmer for forskning og innovation gennem en række puljer, herunder EUopSTART-puljen, KIC-midler samt de 13 Horizon 2020-netværksprojekter, der er støttet gennem netværksordningen Horison2020-NET.
Likewise, Danish applications for European research and innovation programmes receive support through a number of schemes, including the EUopSTART scheme, KIC funding and the 13 Horizon 2020 network projects supported by the network scheme, Horizon 2020-NET.
Frem mod 2020 fastholder Danmark sit høje engagement i Horizon 2020 og hjemtager derfor minimum 2,5 pct. af de samlede udmøntede midler.
Towards 2020, Denmark will maintain its high level of commitment to Horizon 2020 and secure no less than 2.5 per cent of the total funds distributed.
I 2020 skal Danmark deltage aktivt og fokuseret i strategisk udvalgte tværnationale forsknings- samarbejder, der øger den danske forskningsexcellence, giver en klar merværdi for dansk forskning og innovation og tilgodeser både videninstitutioner og virksomheder.
In 2020, Denmark must take an active and focused part in strategically selected transnational research collaborations, which will increase Danish research excellence, create increased value for Danish research and innovation and favours both knowledge institutions and private enterprises.
Dansk deltagelse i programkomiteerne under Horizon 2020 komplementeres af en række såkaldte ”referencegrupper” med deltagelse af relevante fageksperter.
Danish participation in the Horizon 2020 programme committees is supplemented by a number of so-called ‘reference groups’ with relevant experts.
Uddannelses- og Forskningsministeriet vil etablere en strategisk referencegruppe, som kan drøfte overordnede strategiske spørgsmål relateret til dansk deltagelse i Horizon 2020, herunder dansk deltagelse i samfinansierede instrumenter.
The Ministry of Higher Education and Science will establish a strategic reference group to discuss main strategic issues concerning Danish participation in Horizon 2020, including Danish participation in co-financed instruments.
Uddannelses- og Forskningsministeriet vil i 2016-2017 lave en kortlægningen af dansk deltagelse i Horizon 2020 herunder i samfinansierede initiativer.
In 2016-2017, the Ministry of Higher Education and Science will map the Danish participation in Horizon 2020, including in co-financed instruments.
Med udgangspunkt i kortlægningen laves en strategi og handlingsplan for den fremtidige danske deltagelse i EU’s rammeprogram for forskning og innovation.
Based on this mapping a strategy and an action plan for future Danish participation in the EU Framework Programme for Research and Innovation will be developed.
Uddannelses- og Forskningsministeriet vil i 2016 etablere et nationalt ERFA-netværk for at understøtte dansk deltagelse i EU-partnerskaber.
In 2016, the Ministry of Higher Education and Science will establish a national ERFA network to support Danish participation in EU partnerships.
Netværket vil fungere som en platform for erfaringsudveksling, hvor der opbygges kapacitet og rutine til dansk deltagelse i EU- partnerskaber, drøftes best practice samt koordineres på et både praktisk og strategisk plan.
EU partnerships, debate about best practice and coordination at practical as well as strategic levels.
Endvidere fortsættes understøttelse af forberedelse af ansøgninger til Horizon 2020 ved udmøntning af EUopSTARTs-puljen ligesom dansk deltagelse i KICs fortsat vil blive fremmet.
In addition, support for the preparation of Horizon 2020 applications will continue through the EUopSTART scheme, just as the effort to promote Danish participation in KICs will continue.
Innovationsfonden vil i løbet af 2016 udarbejde en international strategi, der fastlægger prioriteterne for dens internationale samarbejde.
In 2016, Innovation Fund Denmark will develop an international strategy establishing the priorities for its international cooperation.
Fonden arbejder på en målrettet og prioriteret satsning på internationale programmer, som effektivt bringer danske parter ind i samarbejder med stærke internationale partnere.
The fund’s efforts include a targeted focus on international programmes, which will facilitate cooperation between Danish actors and strong international partners.
Dette indebærer en mere fokuseret satsning på de programmer, der vurderes at kunne give de bedste muligheder for at skabe vækst, beskæftigelse og eksportmuligheder.
This includes a specific focus on the programmes that are deemed to provide the best opportunities for creating growth, jobs and export.
Effektive investeringer i og anvendelse af forskningsinfrastruktur‌
Optimal use of public investment in research infrastructures
Topprioritet: Optimal brug af offentlige investeringer i forskningsinfrastruktur ved at forene nationale prioriteter med Euraxess prioriteter og kriterier med fokus på fremtidig bæredygtighed.
Top action priority: Making optimal use of public investments in RIs by setting national priorities compatible with the ESFRI priorities and criteria, taking full account of long term sustainability.
Danske og europæiske forskere har brug for adgang til de mest moderne faciliteter, så de også i fremtiden kan være blandt de førende i verden.
It is vital that Danish and European researchers have access to state-of-the-art facilities to maintain their position among the best in the world.
Samtidig er tidssvarende forskningsinfrastruktur et konkurrenceparameter, når det gælder fastholdelse og rekruttering af de bedste studerende og forskere i Europa, ligesom forskningsinfrastrukturer fungerer som væsentlige mødesteder for overførslen af viden, innovation og teknologi mellem forskning og erhverv.
Research infrastructure is also a competitive parameter as regards recruitment and retention of excellent foreign students and researchers in Europe, just as research infrastructures constitute significant venues for the transfer of knowledge, innovation and technology between research and industry.
Traditionelt er det de nationale universiteter og forskningsinstitutioner, som selv tager ansvar for udvikling af og investering i forskningsinfrastruktur og -udstyr.
Traditionally, the national universities and research institutions have been responsible for the development and funding of research infrastructures and equipment.
Det vil det fortsat være.
This will continue to be the case.
En række faktorer og udviklingstendenser betyder dog, at en del af ansvaret for forskningsinfrastruktur bevæger sig mod det nationale og europæiske niveau, hvilket kræver en aktiv og koordineret indsats fra medlemsstaterne.
However, a number of factors and development trends entail that part of the responsibility for research infrastructures is shifting towards national and European levels, demanding an active and coordinated effort by Member States.
For det første har forskningsinfrastrukturområdet undergået en markant udvikling med afsæt i de nye muligheder, som informations- og kommunikationsteknologi bringer.
First, research infrastructures have experienced marked growth because of new opportunities provided by information and communications technology.
Her har nye og dyre supercomputere, avancerede computernetværk, digitalisering og indsamling af enorme datamængder givet forskningen helt nye muligheder for at behandle store datamængder og gennemføre særdeles komplicerede beregninger.
New and expensive supercomputers, advanced computer networks, digitalisation and the compilation of huge amounts of data have enabled scientists to handle large amounts of data and perform highly complex calculations.
Det er samtidig kendetegnende, at mange forskningsinfrastrukturer i dag kræver mere omfattende investeringer, end det hidtil har været tilfældet.
However, many existing research infrastructures require larger investments than was previously the case.
Det skyldes blandt andet, at nye forskningsværktøjer ofte skal specialdesignes til det enkelte forskningsbehov eller -miljø.
One reason for this is that new research tools must often be tailor-made to fit the individual research project or community.
Herudover er forskningsinfrastrukturerne ofte så komplekse og avancerede, at det er nødvendigt at udvikle helt nye teknologiske løsninger for, at faciliteterne kan fungere efter hensigten.
In addition, research infrastructures are often so complex and advanced that new technological solutions are required for the facilities to work as intended.
Konsekvensen kan blive, at etableringen af nye forskningsinfrastrukturer i mange tilfælde falder uden for de enkelte institutioners formåen og i stedet kræver et nationalt og europæisk engagement.
The consequence may be that the creation of new research infrastructures often exceeds the capacity of the individual institutions and instead requires national and European commitment.
På samme tid bliver forskningen stadigt mere grænseoverskridende.
At the same time, science becomes increasingly transnational.
Forskningens nybrud, mange af de store samfundsmæssige udfordringer og mange forskningsspørgsmål og -områder kræver store internationale, unikke faciliteter, som ikke kan håndteres eller udnyttes effektivt af ét land alene, eller som kræver indsamling og behandling af data på tværs af landegrænser.
Scientific breakthroughs, many of the grand, societal challenges and many research questions and areas require large, unique international facilities that cannot be managed or used effectively by one country alone - or that depend on transnational compilation and processing of data.
Det
However, it can
Det kan dog også være i form af forpligtende netværkssamarbejder, der understøtter koordination af og adgang til nationalt distribuerede data og faciliteter.
also take the form of binding network collaborations that underpin the coordination of and access to nationally distributed data and facilities.
Det øger behovet for og efterspørgslen efter internationale faciliteter og samarbejder om infrastrukturer.
This increases the need and demand for international facilities and cooperation on infrastructures.
Med henblik på at fremme opbygning af national forskningsinfrastruktur og styrke dansk deltagelse i internationale forskningsinfrastrukturer har Uddannelses- og Forskningsministeriet nedsat et permanent Nationalt Udvalg for Forskningsinfrastruktur.
With a view to promoting the establishment of national research infrastructures and strengthening Danish participation in international research infrastructures, the Ministry of Higher Education and Science has established a permanent National Council for Research Infrastructures.
Udvalget fungerer som forum for udarbejdelse af grundlaget for beslutninger og aftaler om prioritering, etablering, videreførelse og finansiering af nationale og internationale forskningsinfrastrukturer samt forsknings- understøttende aktiviteter i tilknytning til forskningsinfrastrukturenes anvendelse.
The council is a forum for creating the basis for making decisions and agreements about the prioritisation, creation, continuation and funding of national and international research infrastructures - as well as research-supporting activities related to the use of research infrastructures.
Den værdiskabende effekt af forskningsinfrastruktur på innovation og vækst sker heller ikke nødvendigvis naturligt eller automatisk.
The productive impact of research infrastructures on innovation and growth is not necessarily natural or automatic.
I forbindelse med en række eksisterende forskningsinfrastrukturer er der blandt andet peget på, at kulturelle, faglige, organisatoriske og økonomiske barrierer kan være hæmmende for en gnidningsfri og effektiv omsættelighed.
In connection with a number of existing research infrastructures it has been pointed out that cultural, professional, organisational and financial barriers can hinder frictionless and efficient transferability.
En målrettet, national indsats skal adressere disse udfordringer og understøtte, at forskningsinfrastruktur lever op til sit fulde potentiale i forsknings- og innovationssystemet, så overførslen af viden og teknologi kommer virksomheder og samfund til gode.
A targeted, national effort must address these challenges and help research infrastructures live up to their full potential within the research and innovation system in order to ensure that the transfer of knowledge and technology benefits enterprises and society.
Samlet set er der således en række faktorer og udviklingstendenser, som gør, at ansvaret for forskningsinfrastruktur i stadigt større grad centraliseres, hvilket kræver en aktiv dansk og europæisk indsats.
A number of factors and development trends thus entail that the responsibility for research infrastructures is increasingly being centralised, requiring an active Danish and European effort.
Fra dansk side har tilgængeligheden, udviklingen og implementeringen af avancerede forskningsinfrastrukturer været prioriteret højt – både på nationalt, europæisk og globalt niveau.
Denmark has given high priority to ensuring accessibility, development and implementation of advanced research infrastructures – both at national, European and global levels.
Uddannelses- og Forskningsministeriet præsenterede i december 2015 sin anden roadmap for forskningsinfrastruktur.
In December 2015, the Ministry of Higher Education and Science introduced a second roadmap for research infrastructures.
Den første roadmap kom i 2011 og her blev 10 af 19 af de foreslåede forskningsinfrastrukturer implementeret.
The first roadmap was introduced in 2011 and 10 out of the 19 proposed research infrastructures were implemented.
Heraf havde 6 tilknytning til ESFRI.
Six of these were associated with ESFRI (The European Strategy Forum for Research Infrastructures).
Roadmappen udstikker en række strategiske retningslinjer for ministeriets indsats de kommende år og præsenterer et katalog af 22 forslag til nye forskningsinfrastruktur, som vil ligge til grund for ministeriets nationale investeringer.
The roadmap outlines a number of strategic guidelines for the ministry’s work in the next few years and presents a catalogue of 22 proposals for new research infrastructures, which will form the basis of the ministry’s national investments.
Flere af forslagene kobles direkte op til ESFRI’s (European Stra- tegy Forum for Research Infrastructures) roadmap, ligesom det var tilfældet på den forrige danske roadmap fra 2011.
Several of the proposals are directly linked to the ESFRI roadmap, which was also the case with the previous Danish roadmap from 2011.
Der er lagt stor vægt på infrastrukturernes nationale forankring, modenhed og implementerbarhed, og hvert forslag forventes derfor at leve op til en række vurderingskriterier, herunder i relevant omfang at kunne kobles til internationale forskningsinfrastrukturer, f.eks. forskningsinfrastrukturer, som er nævnt i ESFRI-roadmaps.
Great emphasis is placed on national anchoring, maturity and implementability of the infrastructures, and each proposal is expected to meet a number of assessment criteria, including, where relevant, the ability to cooperate with international research infrastructures, e.g. research infrastructures mentioned in the ESFRI roadmaps.
På europæisk niveau deltager Uddannelses- og Forskningsministeriet aktivt i de europæiske samarbejdsfora, herunder ESFRI.
At European level, the Ministry of Higher Education and Sciences participates actively in the European working fora, including ESFRI.
Danmark deltager i 17 ESFRI-forskningsinfrastrukturer, og
Denmark participates in 17 ESFRI research infrastruc-
deltagelsen er finansieret via den danske roadmap.
tures, and this participation is funded through the Danish roadmap.
Fire projekter indgår i kataloget på den nye roadmap, men er endnu ikke finansieret.
Four projects are included in the catalogue of the new roadmap but have so far not received funding.
Danmark har i en lang årrække tilvejebragt finansieringen af danske og typisk konventionsbårne medlemskaber af en række store internationale forskningsinfrastrukturer – de såkaldte ”big science”-faciliteter.
For a number of years, Denmark has provided funding for Danish and typically convention based memberships of a number of large, international research infrastructures – the so-called ‘big science’ facilities.
European Spallation Source (ESS) skal særligt fremhæves, da Danmark er medvært, og da ESS er et af de største europæiske projekter inden for forskningsinfrastruktur, som bliver centrale for både dansk og europæisk forskning på en lang række områder.
Special emphasis must be given to the European Spallation Source (ESS), seeing as Denmark is one of the host countries, and seeing as ESS is one of the largest European research infrastructure projects and central to Danish as well as European research in a number of areas.
Forskningsanlægget bygges i Lund med et datamanagement- og softwarecenter placeret i København.
The research facility will be located in Lund and a data management and software centre in Copenhagen.
Det første spadestik blev taget i september 2014, og det forventes, at ESS vil levere de første neutroner til forskningsbrug i 2019.
The construction work began in September 2014 and the ESS is expected to deliver the first neutrons for research purposes in 2019.
Horizon 2020s samlede budget for forskningsinfrastruktur i perioden 2014-2020 er på knap 2,5 mia. euro og rummer også en række muligheder for finansiering af europæiske projekter, som ikke alene er relaterede til ESFRI.
The total budget of Horizon 2020 for research infrastructures in the period 2014-2020 is just under 2.5 bn euros and also provides opportunities for funding European projects not exclusively related to ESFRI.
Dette kommer dog ikke i tilstrækkelig grad danske forskningsmiljøer til gode.
However, this does not benefit Danish research communities to a sufficient extent.
Den danske deltagelse i de første indkaldelser under delprogrammet for forskningsinfrastruktur var ved den foreløbige statusopgørelse i marts 2016 betragteligt under den samlede danske deltagelse i hele rammeprogrammet.
At the preliminary review in March 2016, the level of Danish participation in the first calls under the sub-programme for research infrastructures was considerably lower than for the total Danish participation in the entire framework programme.