natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tento diagram uvádí míru účasti pro muže/ženy ve věku 18–39 roků (hodnota větší než jedna znamená, že v dané zemi se terciárního vzdělávání účastní více mužů než žen) v závislosti na celkové míře účasti (muži a ženy dohromady) téže věkové skupiny (obr. B4).
Figure B10 (continued): Distribution by age of students (full time versus part time), in tertiary education (ISCED 5-6), by sex, 2003/04
Proložená (regresní) přímka bere v úvahu všechny země a odráží obecnou tendenci v těchto zemích.
Additional notes (continued) Liechtenstein: The majority of students in tertiary education study abroad and are not included here.
Klesající regresní přímka znamená, že pro země jako celek platí, že čím vyšší je celková míra účasti, tím více se poměr muži/ženy zmenšuje.
The median age is the age that divides the student population into two groups of (approximately) equal size, such that half of the students are younger than or equal to this age, while the other half are older.
Průběh regresní přímky mohou značně ovlivnit extrémní hodnoty (jako v případě Lichtenštejnska); v daném případě však bylo ověřeno, že když se Lichtenštejnsko vynechá, sklon přímky se zásadně nezmění.
The age corresponding to centile 85 divides the students into two parts such that 85 per cent of the students are younger than that age, and 15 per cent are older. This indicator excludes the number of students of ‘age unknown’.
VZDĚLÁVÁNÍ
ISCED 5B ISCED 5A
ŽENY JSOU MÉNĚ ZASTOUPENY V DOKTORSKÝCH PROGRAMECH ISCED 6
ISCED 6
B3) přispěli ženy i muži, účast žen rostla poněkud rychleji než účast mužů.
A Full-time Source: Eurostat, UOE.
Podíl žen na celkovém počtu studentů závisí především na úrovni studijního programu.
Additional notes Belgium: Independent private institutions are not included.
V tomto období měly ženy v každém roce většinu v programech ISCED 5 (kolem 55 %), zatímco na úrovni ISCED 6 tvořili většinu studentů muži (žen bylo asi 45 %).
Figure B10a (continued): Distribution by age of students (full time versus part time) in tertiary education (ISCED 5B, 5A and 6), 2003/04
V sedmi zemích EU (Bulharsko, Estonsko, Španělsko, Itálie, Lotyšsko, Litva a Rumunsko) mají ženy většinu na všech úrovních programů terciárního vzdělávání, včetně ISCED 6.
ISCED 6
Turecko je naopak jedinou zemí, kde jsou ženy na všech úrovních terciárního vzdělávání (ISCED 5B, 5A a 6) zastoupeny méně.
ISCED 6
Další dvě země, Německo a Lichtenštejnsko, udávají většinu mužů v programech ISCED 5A.
ISCED 5B ISCED 5A
V těchto čtyřech zemích a v Německu je rozdíl mezi programy ISCED 5A a ISCED 5B dosti výrazný.
ISCED 5B ISCED 5A
Obr.
ISCED 6
B6: Vývoj podílu žen na celkovém počtu studentů v terciárním vzdělávání (ISCED 5B, 5A a 6), 2000–2004 n u l l
ISCED 5B ISCED 5A
VZDĚLÁVÁNÍ
Not applicable
V EU jako celku mají ženy většinu ve třech hlavních oborech: ‘vzdělávání a výchova’ (75 %), ‘zdravotnictví’ (75 %) a ‘humanitní vědy a umění’ (66 %).
Source: Eurostat, UOE. Additional notes (continued)
V těchto oborech tvoří ženy tvoří většinu studujících ve všech zemích, i když v různé míře, s výjimkou ‘humanitních věd’.
Cyprus: The majority of students in tertiary education study abroad and are not included here.
V tomto oboru existuje buď přibližná parita, jako je tomu v Belgii, na Maltě, v Nizozemsku, na Slovensku a v Turecku, nebo mají muži velkou většinu (kolem dvou třetin), jako v Lichtenštejnsku.
Figure B10a (continued): Distribution by age of students (full time versus part time) in tertiary education (ISCED 5B, 5A and 6), 2003/04
Tato zjištění však neplatí bezpodmínečně, zvláště v případě úrovní ISCED 5B a 6 (obr. B7a na http://www.eurydice.org).
ISCED 6
Doplňující poznámky (obr. B7)
ISCED 5B ISCED 5A
Německo a Slovinsko: Údaje nezahrnují úroveň ISCED 6.
ISCED 6
Vysvětlivka
ISCED 5B ISCED 5A
Přírodní vědy, matematika a informatika
Explanatory note (Figure B10a)
Vzdělávání a výchova
The raw data may be accessed in the annexes.
Humanitní vědy a umění
PARTICIPATION
E Technika, výroba a stavebnictví
It is limited to around three years in Latvia, and to just a little over a year in Slovakia (on the basis of the method used to obtain the estimate).
G Zdravotnictví a sociální péče H
Estimates are based on 2002/03 and 2003/04
Služby
Part time
TŘETINA DOKTORANDŮ V EVROPĚ SE PŘIPRAVUJE NA KARIÉRU V PŘÍRODNÍCH VĚDÁCH A TECHNICE
The data have already been collected in the conventional UOE graduate tables.
V celé EU se počty studentů, kteří se připravují na kariéru v přírodních vědách a technice, značně různí podle úrovně ISCED.
The appropriate year of entrance depends on the length of the cycle, and countries have had to decide which year was the most appropriate.
Je to zhruba čtvrtina všech studentů na úrovních ISCED 5B (22 %) a ISCED 5A (26 %), zatímco na úrovni ISCED 6 je to více než jedna třetina (39 %).
As data on new entrants refer to initial entry at this level, the data can be related only to firstcycle graduates. Survival rates in the second and subsequent cycles cannot therefore be calculated.
Tento podíl je nejvyšší v České republice, Irsku a Řecku.
However, data on new entrants by type of study cycle have to be available.
V těchto třech zemích více než jeden ze dvou doktorandů bude mít kvalifikaci v matematice, přírodních vědách nebo technice.
The methodology is also ‘synthetic’ in the sense that it compares a cohort of entrants to the number of graduates an appropriate number of years later.
I nejnižší podíl, který je zaznamenán na Islandu, zůstává nicméně docela vysoký.
For these reasons, the methodology is sensitive to the validity of data.
Téměř čtvrtina studentů na úrovni ISCED 6 studuje v oboru přírodních věd nebo techniky.
Furthermore, not all new entrants to tertiary education may necessarily be aiming to obtain the qualification normally corresponding to their programme.
Na úrovni ISCED 5B jsou však tyto obory zastoupeny méně.
The United Kingdom confirmed the results for ISCED 5A from national estimates.
Největší podíl udávají Španělsko, Rumunsko, Finsko a Švédsko (tyto dva obory studuje něco málo přes jednu třetinu studentů na úrovni ISCED 5B ), zatímco na Maltě a na Slovensku je tento podíl méně než 5 %.
The data from Sweden calculated using the 'true cohort method' (in which the progress of students is tracked over time) indicates that 61 % of new entrants to ISCED 5A in 1991/92 had graduated within 11 years, whereas 50 % of entrants in 1995/96 had graduated within nine years.
Ve všech zemích studuje v těchto oborech více mužů než žen, s výjimkou Lichtenštejnska, kde je žen poněkud více.
THE RICHER A COUNTRY, THE GREATER ITS EDUCATIONAL EXPENDITURE ______________________ PER STUDENT AT TERTIARY LEVEL _______________________
Muži jsou silněji zastoupeni zvláště na úrovni ISCED 6: téměř polovina (45 %) všech doktorandů-mužů se připravuje na kariéru v přírodních vědách nebo technice.
A well-founded comparison of the resources countries invest in tertiary education may be obtained by comparing expenditure per student in public and private institutions to Gross Domestic Product (GDP) per capita.
Ženy jsou zřejmě těmito profesemi přitahovány méně: příslušné programy na úrovni ISCED 5A nebo 5B studuje pod 15 % žen.
Overall, expenditure per student in public and private institutions rises with national wealth expressed in terms of GDP per capita.
Na úrovni ISCED 6 však tyto obory studuje téměř jedna ze tří studentek.
However, there are exceptions to this.
Číselná převaha mužů je zvláště nápadná ve Finsku: přes 60 % mužů se rozhodlo pro kariéru v přírodních vědách a technice, na rozdíl od méně než 20 % žen.
For example, Greece with a GDP per capita 50 % higher than that of Slovakia spends just PPS EUR 98 per student per year more. Norway has the highest GDP per capita, yet it is not the country whose expenditure per student is greatest.
V této zemi, stejně jako na evropské úrovni, je tento rozdíl výraznější na úrovni ISCED 5B, silně se však zmenšuje na úrovni ISCED 6, kde v těchto oborech studuje více než čtvrtina žen (ve srovnání s o něco více než polovinou doktorandů-mužů).
Figure C1: Annual expenditure per student, on tertiary educational institutions (ISCED 5-6), compared to GDP per capita, in thousands of PPS EUR, 2003
Naproti tomu na Kypru, v Rumunsku a Turecku jsou v těchto oborech na doktorské úrovni zastoupeni muži a ženy přibližně stejně.
R U p end itu re p er s t u d e n in thousands of PPS E t in thousands of PPS E r student
B8: Zastoupení studentů (ISCED 5B, 5A a 6) v oborech ‘přírodní vědy, matematika a informatika’ a ‘technika, výroba a stavebnictví’ podle pohlaví, 2003/04
HU MT NL AT Total expenditure per student : 5 837 11 386 10 802GDP per capita 13 200 16 200 27 000 26 900Source: Eurostat, UOE and national accounts.
VZDĚLÁVÁNÍ
INVESTMENT
V celé EU-27 je míra účasti na terciárním vzdělávání nejvyšší ve věkové skupině 20–24 roků, přičemž téměř ve třetině zemí je vrchol ve věku 20 roků, bez ohledu na pohlaví.
Total public, private or international expenditure on tertiary education institutions accounts for 1.18 % of Gross Domestic Product (GDP) in the EU-27.
I když míra účasti pak s rostoucím věkem rychle klesá, ve věku 26 roků ještě na terciární úrovni studuje přes 10 % Evropanů.
A few countries deviate markedly from this average.
Téměř 800 000 studentů je starších 40 let (viz hrubé údaje na http://www.eurydice.org).
In four Nordic countries (Denmark, Finland, Sweden and Norway) and Cyprus, total expenditure on tertiary education institutions as a proportion of GDP exceeds 1.5 %.
Další grafické znázornění s percentilovým rozdělením těchto údajů (viz obr.
By contrast, the proportion is lower than 1 % of GDP in Italy (0.9 %), Malta (0.61 %) and Slovakia (0.9 % not inclusive of expenditure on ISCED level 5B).
B9a na http://www.eurydice.org).široké věkové rozpětí studentů v terciárním vzdělávání potvrzuje: 15 % nejstarších studentů je starších 30 let.
Estonia and Romania also spend less than 1 % of GDP but certain expenditure categories are not included so the percentage is an underestimate.
Za těmito celkovými údaji se skrývají značné rozdíly mezi zeměmi jak co do věku, v němž účast dosahuje vrcholu, tak co do závislosti účasti na věku.
Figure C2: Annual expenditure on tertiary public and private educational institutions (ISCED 5-6) as a percentage of GDP, 2003
Vrchol ve věku 22 roků se objevuje také v případě studujících mužů, kteří vstupují do terciárního vzdělávání ve velkém počtu o rok nebo dva později než ženy (Německo, Kypr, Rakousko a Polsko).
EU-27 BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR IT CY LV LT 1.18 1.28 1.31 1.05 1.75 1.13 0.881.13 1.18 1.19 1.35 0.901.571.261.28
Platí to v menší míře i pro Nizozemsko a Portugalsko.
Source: Eurostat, UOE and national accounts. Additional notes
Šest zemí udává míru účasti nižší, než je v EU-27, bez ohledu na uvažovanou věkovou skupinu: jsou to Bulharsko, Malta, Rumunsko, Slovensko, Lichtenštejnsko a Turecko.
Denmark: Expenditure on ISCED level 4 is partially included in ISCED 5-6. Denmark, Estonia, Poland, Portugal, Romania, Iceland, Norway and Turkey: Expenditure by ‘other private agencies’ on educational institutions is not included.
Změny v míře účasti na terciárním vzdělávání podle věku se liší rovněž v jednotlivých zemích.
Estonia, Hungary, Austria, Poland, Portugal, Romania, Iceland, Norway and Turkey: Expenditure from international sources is not included.
Určité země uvádějí rychlý pokles účasti s rostoucím věkem.
Estonia and Romania: Payments by households to institutions are not included.
Platí to pro Belgii, Irsko, Maltu a Spojené království, kde již čtyři roky po dosažení vrcholu míra účasti klesá o více než dvě třetiny.
Ireland, Spain, Portugal, United Kingdom and Iceland: Expenditure related to ancillary services is not included. Greece and Romania: Local expenditure is not included.
Naopak v jiných zemích je věk studentské populace mnohem heterogennější.
Netherlands and Slovakia: Expenditure on ISCED level 5B is not included.
V tomto ohledu vykazuje neobvyklý průběh Řecko, kde přes velký pokles s rostoucím věkem (o 61 % mezi 20 a 24 roky) zůstává míra účasti nad evropským průměrem až do věku 28 roků.
Annual expenditure on tertiary public and private educational institutions from public, international and private sources of funding includes direct expenditure and other payments.
Pokud jde o rozdíly mezi pohlavími, míra účasti v terciárním vzdělávání je obecně vyšší u žen než u mužů, s výjimkou Lichtenštejnska a Turecka, kde jsou muži početnější než ženy bez ohledu na uvažovanou věkovou skupinu.
It covers expenditure on educational core services, ancillary services (e.g. meals, university halls of residence, sports activities, etc.) and research and development (R & D) activities. While the concept covers all such expenditure, it does not include indirect expenditure in the form of public transfers to the private sector (e.g. public scholarships, public or commercial loans, tax relief, etc.), or educational expenditure outside institutions.
Početní převaha žen je velmi výrazná v sedmi zemích: v Dánsku, Estonsku, Lotyšsku, Litvě, na Maltě, ve Slovinsku a na Islandu.
In 2003, total public expenditure on tertiary education represents over 1 % of the wealth (GDP) of each country except in Bulgaria, the Czech Republic, Italy, Latvia and Malta.
V určitých zemích (Irsko, Řecko, Španělsko, Kypr a Nizozemsko) tato převaha přechází od věku 24 roků výše v převahu mužů.
In almost all European countries, the public purse is by far the main source of funding at this level (Figure C12).
Kromě určitých zvláštních okolností (jako je vojenská služba na Kypru, která u studujících mužů způsobuje zpoždění o dva roky) to lze vysvětlit tím, že více mužů studuje v dlouhých programech terciárního vzdělávání a v doktorských programech úrovně ISCED 6 (obr. B6).
Public expenditure on tertiary education is over 2 % of GDP in four Nordic countries, namely Denmark (although some ISCED level 4 expenditure is included), Finland, Sweden and Norway. In these countries, it is higher than that of the EU-27 by at least 0.9 of a percentage point of GDP.
Mezinárodní srovnání míry účasti podle věkových skupin odrážejí skutečné rozdíly v účasti na terciárním vzdělávání jen částečně.
EU-27: Estimate based on available data. Belgium: Expenditure relating to independent private institutions and the German-speaking Community is not included.
Globální ukazatel (zahrnující všechny věkové skupiny od 18 do 39 roků) poskytuje spolehlivější pohled na mezinárodní rozdíly v celkové míře účasti na terciárním vzdělávání (obr. B4).
Explanatory note Total public expenditure on education and GDP (see the Glossary).
B9: Míra účasti na terciárním vzdělávání (ISCED 5–6) podle věku a pohlaví, 2003/04
Figure C4: Total public expenditure on education at tertiary level of education (ISCED 5-6), as a percentage of total public expenditure, 2003
Ženy
NO 4.78
Zdroj: Eurostat, UOE.
Source: Eurostat, UOE and national accounts.
Belgie: Nejsou zahrnuty nezávislé soukromé instituce.
Denmark: Expenditure on ISCED level 4 is partially included in ISCED 5-6.
Německy mluvící společenství je zahrnuto v údajích o populaci, nikoli v údajích o studentech.
Ireland, Spain, Portugal, United Kingdom and Iceland: Expenditure related to ancillary services is not included.
Ukazatel zde tedy může být poněkud podhodnocen.
Greece and Portugal: Student loans are not included.
Německo a Slovinsko: Údaje nezahrnují úroveň ISCED 6, takže u těchto zemí může být ukazatel poněkud podhodnocen.
Greece and Romania: Local expenditure is not included. Cyprus: Financial support for students abroad is included.
Estonsko a Itálie: Věk o v á s k u p i n a 35–39 zahrnuje i studenty starší 40 let.
Lithuania: Public transfers to ‘other private entities’ are not included.
Kypr a Lichtenštejnsko: Většina studentů v terciárním vzdělávání studuje v zahraničí a není zde zahrnuta.
Expenditure earmarked for pensions is not included. United Kingdom: GDP is adjusted for the 1 April to 31 March financial year.
Jsou však zahrnuti v údajích o populaci, takže u těchto zemí je ukazatel podhodnocen.
Explanatory note Total public expenditure on education (see the Glossary).
Vysvětlivka
RESOURCES
Počty studujících žen a mužů v určitých věkových skupinách byly vyděleny počtem celkové populace odpovídajícího pohlaví a věku.
Direct funding represents around 83.7 % of total public expenditure on tertiary education in the EU-27, whereas indirect funding represents around 16.3 % in the EU-27 and under 30 % in most European countries.
Studenti, jejichž věk je ‘neznám’, nebyli do výpočtů zahrnuti.
Direct funding is preferred in virtually all countries, although far more in some than in others.
Představují 0,07 % studentů v Evropské unii, 0,10 % v Německu a 0,47 % ve Francii.
At the other extreme, in Denmark, Malta and Norway, direct funding accounts for under 70 %.
Jsou zahrnuti všichni studenti (s plnou i částečnou studijní zátěží).
In two countries, Cyprus and Liechtenstein, the proportions are much lower still at 44 % and just over 57 %, respectively.
Údaje o populaci se vztahují k 1. lednu 2004.
In Denmark, Cyprus, Malta and Norway, all indirect funding relates to financial support for students.
Tabulky s číselnými údaji jsou uvedeny na http://www.eurydice.org.
For example, Denmark and Norway are two of the countries in which 15 % of those enrolled in tertiary education are aged over 35 (Figure B4).
STUDUJÍCÍ S ČÁSTEČNOU STUDIJNÍ ZÁTĚŽÍ JSOU MNOHEM STARŠÍ; PLATÍ TO ZVLÁŠTĚ PRO ŽENY
Figure C5: Distribution of total public expenditure on tertiary education (ISCED 5-6) by type of transaction, 2003
Rozdíl mezi 15 % nejmladších studentů v obou kategoriích je malý a nepřekračuje dva a půl roku.
Public transfers to not-for-profit organisations and firms
Muži
IT
Ženy
SE UK
Muži
IS
Částečná studijní zátěž Medián věku
Greece and Romania: Local expenditure is not included.
Zdroj: Eurostat, UOE.
EU-27: Estimate based on available data.
Obr. B10 (pokračování): Rozdělení studentů (s plnou vs. částečnou studijní zátěží) v terciárním vzdělávání (ISCED 5-6) podle věku a pohlaví, 2003/04
Figure C6: Sources of public funding for tertiary education (ISCED 5-6) by administrative level before and after transfers, 2003
Muži
Local
Muži
IS :
Plná studijní zátěž Percentil 85
Page 85
Částečná studijní zátěž Medián věku
It therefore encompasses expenditure on staff.
Zdroj: Eurostat, UOE.
Denmark spends PPS EUR 8 634 per student, while Latvia spends PPS EUR 2 498.
Muži
IT 4 559
Celkem
AT 7 040
Muži
SE 7 046
Částečná studijní zátěž Medián věku
The same applies to students with a subsidised place in Estonia and Latvia.
EU-27: Odhad na základě dostupných údajů.
Annual administrative fees (and possible contributions to student organisations)
Belgie: Nejsou zahrnuty nezávislé soukromé instituce a Německy mluvící společenství.
Annual tuition fees (and possible administrative fees and/or contributions to student organisations)
Německo a Slovinsko: Údaje nezahrnují úroveň ISCED 6.
Neither annual fees nor compulsory contributions
Kypr a Lichtenštejnsko: Většina studentů studuje v zahraničí a není zde zahrnuta.
Source: Eurydice.
Vysvětlivka (Obr. B10)
Additional notes (Figure C9)
Medián věku je věk, který dělí studentskou populaci na dvě (přibližně) stejné skupiny tak, že polovina studentů je mladší nebo stejně stará a druhá polovina starší než je tento věk.
Belgium (BE fr, BE nl): The annual amount requested from students covers registration fees and tuition fees.
Věk odpovídající percentilu 15 rozděluje studenty na dvě části tak, že 15 % studentů je mladších a 85 % starších.
Germany: Since 2006/07, the Länder have been free to request contributions of up to PPS EUR 944 to tuition costs.
Věk odpovídající percentilu 85 rozděluje studenty na dvě části tak, že 85 % studentů je mladších a 15 % starších.
Estonia, Hungary, Romania and Slovenia: Students without a subsidised place pay contributions to tuition costs.
Tento ukazatel nezahrnuje studenty, jejichž věk je ‘neznám’.
Greece: The Hellenic Open University is the only institution to charge contributions to tuition costs.
Hrubé údaje jsou uvedeny v přílohách na http://www.eurydice.org.
Italy: Students also have to pay a regional tax for student welfare.
V těchto zemích studenti s částečnou studijní zátěží začínají studovat relativně pozdě (nejmladších 15 % je o šest roků starší než nejmladší studenti s plnou studijní zátěží) a studenti s částečnou studijní zátěží patří mezi nejstarší (15 % nejstarších studentů s částečnou studijní zátěží dosáhlo věku 40 roků a je alespoň o 14 roků starší než nejstarší studenti s plnou studijní zátěží).
Lithuania: Contributions to tuition costs are due from firstcycle students for a Bachelor qualification irrespective of whether they receive a state subsidy, whereas secondcycle Master students with a statesubsidised place (one-third of all students) do not have to pay this kind of contribution. With effect from 2006/07, all reference students (including those in Master programmes) are contributing to their tuition costs.
Ve skandinávských zemích a v Lotyšsku jsou starší studenti rovněž silně zastoupeni v kategorii s částečnou studijní zátěží: 15 % nejstarších studentů je zde rovněž starších 40 let.
Hungary: With effect from 2007/08, all reference students will have to contribute to their tuition costs. Austria: Universities may waive payment of tuition fees, but cannot request them from students legally exempt from them.
V sedmi zemích (Bulharsko, Německo, Irsko, Polsko, Rumunsko, Finsko a Švédsko) se však studenti rozhodují pro studium s částečnou studijní zátěží relativně dříve: věkový rozdíl mezi nejmladšími studenty v obou kategoriích není větší než dva roky.
Finland: University students have to pay contributions to student organisations; by contrast, such payments are optional for students in the polytechnic faculties. United Kingdom (SCT): The SAAS (Student Awards Agency for Scotland) pays the contributions of students who request this.
V Německu a Irsku jsou nejmladší studenti s částečnou studijní zátěží dokonce mladší než jejich protějšky s plnou studijní zátěží.
However, most students who complete their course are liable to make a compulsory payment after graduation - the ‘graduate endowment’.
Je však třeba poznamenat, že v Irsku byli započítáni i velmi mladí studenti hudby studující s částečnou studijní zátěží (s plnou zátěží studovali v sekundárním vzdělávání).
Norway: In some institutions in the governmentdependent private sector, students also have to pay administrative entrance fees, annual registration fees, and a contribution to their tuition costs.
Je to jediná země, ve které je střední věk studentů s částečnou a plnou studijní zátěží podobný (nebyly však zahrnuty údaje o úrovni ISCED 6).
The types of contribution reported here are those payable by full-time students with a subsidised place (or, in Latvia, with a non-subsidised place) and on time with their studies.
Pokud jde o studenty v terciárním vzdělávání s plnou studijní zátěží, je v Evropě celkově medián věku žen stejný jako medián věku mužů (s výjimkou Německa a Kypru, kde vyšší medián věku mužů může částečně souviset s civilní nebo vojenskou službou).
In France, the latter may reach almost PPS EUR 1 000, but this is in the exceptional case of students training for the state qualification of specialist in psychomotor treatment (for most students annual registration fees are between PPS EUR 146 and PPS EUR 186). In Iceland, registration fees stand at PPS EUR 394.
Ženy studující s částečnou studijní zátěží jsou však poněkud starší.
Contributions paid to student organisations are still lower, not exceeding PPS EUR 100.
Muži jako celek (měřeno mediánem věku) tedy začínají zkracovat dobu studia (nebo zahajovat studium s částečnou studijní zátěží) dříve než ženy.
In particular, in Finland (universities) and Norway, in which such a contribution is all that students have to pay, a sum of between PPS EUR 40 and PPS EUR 85 is due.
Tak je tomu zvláště ve skandinávských zemích, v Estonsku a Lotyšsku, kde je rozdíl mezi mediánem věku žen studujících s částečnou a plnou studijní zátěží mnohem větší než odpovídající rozdíl u mužů.
In Sweden, these contributions are fixed by different student organisations but generally stand at PPS EUR 27 a year.