natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vnových členských státech je průměrná pracovnídoba zaměstnance poměrně dlouhá, částečně kvůli nízkému výskytu zaměstnánína zkrácený úvazek v těchto zemích, ačkoliv se zdá, že ve všech členských státech EU až na několik málo výjimek pokračuje všeobecné zkracování průměrné pracovní doby.
Average working hours per employed person remain relatively high inthe new Member States, partly due to the low incidence of parttime work in thosecountries, although there appears to be a continued generalised decline in averageworking hours across EU Member States with few exceptions.
Vyhlídky na pokračující růst zaměstnanosti (i když poměrně skromným tempem) a další snižování nezaměstnanosti.
Prospects of ongoing employmentgrowth, albeit at relatively modest levels, and further decline in unemployment.
Vyhlídky na růst zaměstnanosti v letech 2006 a 2007 jsou obdobné jako v roce2005. Předpokládá se, že se růst zaměstnanosti v roce 2006 zvýší pouze okrajověa bude nižší než 1 %, a že se v roce 2007 ustálí na úrovni přibližně 0,8 %.
The employment growth prospects for 2006 and 2007 are similar to 2005.Employment growth is forecast to increase only marginally in 2006, remainingbelow the 1% level, and to stabilise at around 0.8% in 2007.
Očekáváse, že míra nezaměstnanosti bude v roce 2006 postupně klesat na 8,5 % a v roce2007 se dále sníží na 8,2 %.
The unemploymentrate is foreseen to fall gradually to 8.5% in 2006 and to decline further to 8.2%in 2007.
Pružnosta jistota na trzích práce v EU
Flexibility and security in the EU labour markets
Výroční zpráva o pokroku v roce 2006 vyzvala členské státy, aby usilovaly o sbližování názorů na soubor společných zásad týkajících se flexibility a jistotyzaměstnání na trzích práce (tj. „flexicurity“).
The 2006 Annual Progress Report has called on Member States to seek a convergence of views on a set of common principles on the combinations of flexibilityand employment security in the labour market (i.e. “flexicurity”).
Kombinace flexibility a jistoty jereakcí na potřebu zlepšit přizpůsobivost pracovníků i podniků na rychle se měnícítrh práce a na segmentaci trhu práce.
Flexicurity is aresponse to the need to improve the adaptability of both workers and firms to arapidly changing labour market and to labour market segmentation.
Segmentovaný trh práce znamená rizikazvyšování nestability pracovních míst, narušování trvalého začlenění do pracovníhoprocesu a omezování akumulace lidského kapitálu. Společná zpráva o zaměstnanosti z roku 2006 zdůrazňuje, že správné rovnováhy mezi flexibilitou a jistotou můžebýt dosaženo vzájemným působením čtyř hlavních prvků: a) dostatečně pružnýchsmluvních ujednání; b) účinných aktivních politik trhu práce; c) důvěryhodných systémů celoživotního vzdělávání; d) moderních systémů sociálního zabezpečení.
A segmentedlabour market implies risks of increasing the precariousness of jobs, damagingsustainable integration in employment and limiting human capital accumulation.The 2006 Joint Employment Report highlights that a good balance between flexibility and security can be achieved by the interaction of four key elements: a) sufficiently flexible contractual arrangements; b) effective active labour market policies; c) credible lifelong learning systems; d) modern social security systems.
Výraz „flexicurity“ se zpočátku používal k popisu úspěšných kombinací flexibilitya jistoty realizovaných na dánském a nizozemském trhu práce.
The term “flexicurity” was initially used to describe the successful combinationsof flexibility and security realised by the Danish and Dutch labour markets.
Kombinace flexibility a jistoty se však poté posunula od popisu konkrétních národních příkladů a stalase nástrojem klasifikace různých trhů práce.
However, flexicurity has then moved away from the description of specific nationalcontexts to become a tool to classify different labour markets. EU Member States
Členské státy EU lze zařadit do několika modelů „flexicurity“ založených na kombinaci jedné dimenze flexibility (vnější
“Flexicurity” has moved away from thedescription of specific national contexts to become a tool to classify different labour markets.
Shrnutí pružnost) a jedné dimenze jistoty (jistota příjmu/ zaměstnatelnosti).
Executive summary can be grouped into several flexicurity regimes based on the mix of one dimensionof flexibility (external flexibility) and one dimension of security (income/employability security).
Je však zapotřebí další práce k začlenění ostatních dimenzí, zejména vnitřní a funkční flexibility.
However, further work will be needed to include other dimensions, in particular internal and functional flexibility.
Přísnější právní předpisy na ochranuzaměstnanosti snižují dynamiku trhupráce a zhoršují vyhlídky skupin pracovníků „na okraji“ pracovních trhů…
Stringent EPL tends to reduce thedynamism of the labour market, worsening the prospects of the groups “atthe margin”…
Vnější flexibilita se vztahuje na snadné přijímání a propouštění pracovníků a využívání pružných forem pracovních smluv.
External flexibility refers to the ease of hiring and firing workers, and the use offlexible forms of labour contracts.
Toto se měří ukazatelem OECDpro přísnost právních předpisů na ochranu zaměstnanosti.
This has been measured by the OECD's indicator on the strictness of employment protection legislation (EPL).
Teoretické i prakticképoznatky naznačují, že přísné právní předpisy na ochranu zaměstnanosti mají nacelkovou nezaměstnanost a zaměstnanost nejednoznačný nebo omezený dopad,přičemž zhoršují vyhlídky žen, mládeže a starších pracovníků na zaměstnání.Mohou rovněž zpomalit tok pracovních sil mezi různými pracovními místy, cožčiní trh práce méně dynamickým a zvyšuje průměrnou dobu nezaměstnanosti.
Both theoreticaland empirical findings suggest that stringent EPL, while having an ambiguous orlimited impact on total unemployment and employment, worsens the employmentprospects of women, youths and older workers. It can also slow down the flow oflabour between different jobs making the labour market less dynamic and increasing the average duration of unemployment spells.
… ale deregulace pro „okrajové“ pracovní smlouvy vede pouze k podpořevytváření segmentovaných pracovníchtrhů.
…but deregulation “at the margin”only tends to favour the creation of segmented labour markets.
Vposledních letech některé členské státy zvýšily vnější flexibilitu „okrajových“pracovních úprav, zejména uvolněním právních předpisů na ochranu zaměstnanosti pouze u dočasných smluv, přičemž přísná pravidla u řádných smluv zůstala většinou netknutá.
In recent years, certain Member States have increased external flexibility “at themargin”, chiefly by easing EPL for temporary contracts only, while keeping stringent rules for regular contracts largely intact.
To podpořilo rozvoj dvoustupňových trhů práce, na nichžplná tíha přizpůsobení se otřesům padá na zaměstnance s netypickými smluvnímiformami (např. smlouvami na dobu určitou).
This has favoured the developmentof two-tier labour markets in which the brunt of adjustment to shocks falls onemployees under atypical contractual forms (e.g. fixed-term contracts).
To vedlo k nejistotě zaměstnání a nedostatečnému poskytování odpovídající odborné přípravy pracovníkům s netypickými smlouvami, což mělo nepříznivý dopad na produktivitu.
This hasled to precarious employment and a lack of adequate provision of training forworkers under atypical contracts, with negative impact on productivity.
Kombinace flexibility a jistoty by spíše vyžadovala současné zmírnění pravidel u řádných i netypických smluv jako způsobu k zajištění lepší pružnosti na trhu práce.
“Flexicurity” would rather call for a simultaneous easing of rules on both regular and atypical contracts as a way to provide for improved flexibility in the labour market.
Zdá se, že dobře navržené systémydávek v nezaměstnanosti fungují lépenež pojištění proti rizikům trhu práce.
Well-designed unemployment benefitsystems seem to perform better as aninsurance against labour market risks.
Právní předpisy na ochranu zaměstnanosti a dávky v nezaměstnanosti lze považovat za dva různé způsoby ochrany pracovníků před riziky trhu práce.
EPL and unemployment benefit (UB) can be seen as two different ways of protecting workers against labour market risks.
Empirickéstudie naznačují, že se pracovníci cítí být lépe chráněni dávkami v nezaměstnanosti než právními předpisy na ochranu zaměstnanosti.
Empirical studies suggest that workersfeel better protected by UB than by EPL.
Poměrně vysoké dávkyv nezaměstnanosti jsou většinou spojeny s delší dobou nezaměstnanosti mimo jinékvůli nižší intenzitě hledání práce.
Relatively high UB tends to be associated with longer spells in unemployment, inter alia, because of the decline in theintensity of job search.
To však může být z velké části kompenzovánostanovením účinných aktivačních strategií, které koordinují poskytování dávek v nezaměstnanosti s aktivními politikami trhu práce.
However, this can be largely offset by setting efficient activation strategies that coordinate UB administration with active labour market policies (ALMPs).
Možnou strategií reformy bymohla být „výměna“ pružnějších právních předpisů na ochranu zaměstnanosti zavyšší převody na nezaměstnané osoby jak v podobě náhrady příjmu (tj. pasivnípolitiky trhu práce), tak i aktivních opatření (aktivní politiky trhu práce).
A possible reform strategy could be to “trade” more flexible EPLfor higher transfers to the unemployed both in the form of income compensation(i.e. passive labour market policies) and active measures (ALMPs).
Členské státy EU lze zařadit do různýchmodelů „flexicurity“…
EU Member States can be grouped indifferent “flexicurity” models…
Diskuse o kombinaci flexibility a jistoty zdůrazňuje význam vzájemného působenímezi politikami trhu práce a institucemi.
The “flexicurity” debate emphasises the importance of interactions between labourmarket policies and institutions.
Vsouladu se známými teoretickýmivýsledky a statistickými postupy jsou členské státy EU za účelem charakterizacenárodních trhů práce zařazeny do skupin na základě omezeného počtu dimenzí(nebo os).
In line with well-established theoretical results andstatistical procedures, EU Member States are clustered on the basis of a limited number of dimensions (or axes) to characterise national labour markets.
Tato klasifikace předpokládá existenci tří hlavních os, které lze obecněvykládat jako osy zastupující: a) (vnější numerickou) flexibilitu /zaměstnatelnost; b)jistotu a c) daňové zatížení a zatížení příspěvky na sociální zabezpečení.
This classification suggests the presence of three major axes, which can be broadly interpreted asrepresenting: a) (external numerical) flexibility/employability; b) security; and c) taxand social security contributions burden.
Hlavnímzjištěním této analýzy j, že existuje významná součinnost mezi osami flexibility /zaměstnatelnosti a jistoty, pokud jde o výsledky trhu práce.
A key finding of this analysis is that thereare significant synergies between the flexibility/employability and security axes interms of labour market outcomes.
Dobré výsledky zeměna osách pružnosti i jistoty jsou v kladném vztahu s výsledky socioekonomických proměnných, např. vyšší míry zaměstnanosti a rovnějšího rozložení příjmů.
A high country score on both the flexibility andsecurity axes is positively correlated with favourable outcomes for socio-economicvariables, such as higher employment rates and a more equal distribution of income.
… ale politicko-ekonomická omezenímohou znamenat, že je změna systémuproblematická …
… but political economy constraintscan make regime change problematic…
Politickou proveditelnost balíčků reforem zlepšujících kombinace flexibility a jistoty lze zvýšit vyjednáváním v rámci (trojstranného) sociálního dialogu.
The political feasibility of reform packages improving the combinations of flexibility and security can be enhanced by negotiations in the framework of (tripartite)social dialogue.
Avšakpřevážně kompenzační povaha reforem „flexicurity“ (tj. uvolnění právních předpisů na ochranu zaměstnanosti výměnou za vyšší a lepší výdaje na politiky trhupráce) může znamenat, že jejich provedení bude problematické kvůli předpokládanému zvýšení vládních výdajů nebo jejich přesunu spolu s nezbytným zvýšenímefektivnosti veřejné správy.
However, the largely compensatory nature of “flexicurity”reforms (i.e. loosening EPL in exchange for both higher and better spending on LMPs) may make their implementation problematic, because of the impliedincrease or shift in government expenditure, together with the necessary gainsrequired in the efficiency of public administrations.
Zaměstnanost v Evropě vroce 2006
Employment in Europe 2006
…a zdá se, že zásady „flexicurity“ jsouslučitelné s různými politickými variantami.
…and different policy options seem tobe compatible with “flexicurity” principles.
Byla navržena nebo provedena řada politik, které jsou v souladu s „flexicurity“ a které nemusí nutně zahrnovat významný nárůst vládních výdajů.
A number of policies consistent with “flexicurity” have also been proposed orimplemented that may not involve significant increases in government expenditure.
Tyto politikyzahrnují: a) zřízení individuálních a přenosných účtů pro případ nezaměstnanostia b) nahrazení veškerých typů pracovních smluv pouze jedním typem, sníženínákladů na propuštění a vytvoření příspěvku na dočasnou nezaměstnanost k financování dávek v nezaměstnanosti a veřejných služeb zaměstnanosti.
Such policies included: a) setting up individual and portable unemploymentaccounts; and b) replacing all types of labour contracts by a single one, loweringfiring costs and creating a layoff tax to fund UB and public employment services(PES).
Tatoopatření/návrhy ukazují, že ke zlepšení kombinace pružnosti a jistoty mohou existovat různé cesty, jelikož konkrétní řešení závisí na specifických podmínkáchdaného státu a na politických rozhodnutích, což nakonec může přinést rovnocenné socioekonomické výsledky.
These measures/proposals illustrate that there can be different pathways toimproving the combination of flexibility and security – as concrete solutionsdepend on particular national circumstances and policy choices that can eventually yield equivalent socio-economic outcomes.
Účinné evropské aktivní politikytrhu práce
Effective European Active Labour Market Policies
Účinné aktivní politiky trhu práce jsouhlavní součástí úspěšného provedenízásad „flexicurity“.
Effective active labour market policiesare a key element for successful implementation of “flexicurity” principles.
Vrámci nynější diskuse o kombinaci pružnosti a jistoty a v souladu se závěry zezasedání Rady na jaře 2006 jsou účinné aktivní politiky trhu práce – podporujícípřechody mezi pracovními místy a rovněž z nezaměstnanosti a nečinnosti dopráce – jednou ze složek nezbytných k dosažení správné rovnováhy mezi pružností a jistotou zaměstnání při současném snížení rizika segmentace trhu práce.
In the context of the current “flexicurity” debate and according to the conclusions ofthe Spring 2006 Council, effective active labour market policies (ALMPs) – supporting transitions between jobs as well as from unemployment and inactivity to jobs– is one of the ingredients essential to achieve a good balance between flexibility andemployment security while reducing the risk of labour market segmentation.
Evropská strategie zaměstnanostizdůrazňuje jak potřebu posílení výdajůna aktivní politiky, tak i jejich zefektivnění.
The EES emphasises both the need tostrengthen spending on active policiesand make them more effective.
Evropská strategie zaměstnanosti i strategie zaměstnanosti OECD doporučily nížeuvedená opatření.
Both the European employment strategy (EES) and the OECD Jobs Strategy haverecommended the following actions.
Za prvé, přesunout zdroje z pasivních politik trhu práce (tj. těch,které se soustředí na poskytování podpory příjmu) na aktivní politiky trhu práce(tj. ty, které se pokoušejí zlepšit vyhlídky účastníků na trhu práce), a za druhé, vzítlépe v úvahu vzájemné působení mezi aktivními politikami trhu práce, daňovýmisystémy a systémy dávek, přednostně v rámci aktivačních strategií s cílem zvýšitúčinnost aktivních politik trhu práce.
Firstly, to shift resources from passive LMPs(i.e. those concentrating in providing income support) to active LMPs (i.e. thoseattempting to improve the labour market prospects of participants); and secondly,to take better account of the interactions between ALMPs and tax and benefit systems, preferably in the framework of activation strategies, in order to increase theeffectiveness of ALMPs.
Na výdaje na aktivní opatření připadápřibližně jedna třetina celkových výdajů na politiky trhu práce.
Expenditure on active measuresaccounts for about one-third of totalspending on LMPs.
Průměrné výdaje na politiky trhu práce v členských státech EU byly v období1985–2004 o něco málo vyšší než 2 % HDP, přičemž od poloviny 90. let docházík mírnému poklesu.
Average spending on LMPs in EU Member States totalled just over 2% of GDPduring the period 1985–2004, with a small downward drift emerging after the mid1990s.
Mezi jednotlivými zeměmi existují velké rozdíly ve výdajíchsahajících v roce 2004 od dolní hranice méně než 0,5 % v České republice, Estonsku, Lotyšsku, Litvě, Slovensku a ve Spojeném království až po horní hranici4,4% v Dánsku.
There is a wide variation in spending across countries, ranging from a lowof under 0.5% in the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Slovakia and the UK, to a high of 4.4% in Denmark in 2004.
VEU připadá na výdaje na aktivní opatření v průměru přibližnějedna třetina celkových výdajů na politiky trhu práce.
In the EU, the share of expenditureson active measures accounts, on average, for approximately one-third of total LMPspending.
To naznačuje, že členskéstáty EU při přesunování zdrojů z pasivních opatření na opatření aktivní nedosáhly významnějšího pokroku, a to navzdory vyhlášeným záměrům mnoha vlád.
This indicates that EU Member States have not made any significantprogress on shifting resources from passive to active measures, despite thedeclared intentions of many governments.
Účinnost aktivních politik trhu práce seposuzuje pomocí mikroekonomickýchnebo makroekonomických metod.
The effectiveness of ALMPs is assessedusing either micro- or macroeconometric techniques.
Účinnost aktivních politik trhu práce se obvykle hodnotí pomocí mikroekonomických nebo makroekonomických metod.
The large majority of programme evaluations use microeconometric techniques to measure the impact of participation in the programmeon subsequent employment and/or earning prospects.
Velká většina hodnocení programů používák měření dopadu účasti v programu na následné vyhlídky na zaměstnání nebovýdělek mikroekonomické metody.
However, assuming adequate data availability, use of a general equilibrium/macro framework is preferableto a partial equilibrium/micro approach, as the former is capable also of measuring indirect and long-run effects, which might lead to a reversal of the policy conclusions drawn from the microeconometric evaluation.
Avšak jsou-li dostupné odpovídající údaje,upřednostňuje se použití všeobecné rovnováhy/makroekonomického rámce předčástečnou rovnováhou/mikroekonomickým přístupem, jelikož první přístup jeschopen měřit rovněž nepřímé a dlouhodobé účinky, které by mohly vést ke změnámzávěrů politiky, vyvozených z mikroekonomického hodnocení.
Microeconometric evaluations suggestthat spending on training is relativelyineffective, while employment incentives and PES are associated with themost favourable post-programmeemployment outcomes.
Z přehledů hodnocení programů, včetně nedávné metaanalýzy více než 100 studiíprovedených v Evropě, vyplývá toto: pravděpodobnost, že odborná příprava budemít pozitivní dopad na míru zaměstnanosti v návaznosti na účast v programu, nenípříliš velká.
Overviews of programme evaluations, including a recent meta-analysis of morethan 100 studies conducted in Europe, find the following: training has a modestlikelihood of making a positive impact on post-programme employment rates.
Naopak, výdaje na pobídky k zaměstnání a veřejné služby zaměstnanosti jsou spojeny s podstatně lepšími výsledky.
Incontrast, spending on employment incentives and PES is associated with significantly better outcomes.
Z důkazů vyplývá, že programypomoci při hledání práce obecně a aktivační politiky konkrétně se řadí vysoko mezinákladově účinná opatření aktivních politik trhu práce, pokud jde o to, pomoci
The evidence suggests that job search assistance programmes in general, and activation policies in particular, rank highly among themore cost-effective ALMP measures in terms of helping the unemployed find ajob and keep it.
Shrnutí nezaměstnaným osobám najít práci a udržet si ji.
Executive summary even less likely to show a positive impact on post-programme employment outcomes than training programmes.
Naopak, makroekonomické studieobvykle považují odbornou přípravu zanejefektivnější kategorii aktivních politik trhu práce.
In contrast, macroeconometric studiesusually find training as the most effective category of ALMP.
Tento paradox by bylomožno vyřešit prodloužením obdobípozorování, aby se zahrnuly střednědobé a dlouhodobé účinky odbornépřípravy.
This paradoxcould be solved by extending the observation period to include the medium- tolong-term effects of training.
Výsledky mikroekonomických hodnocení a několika dostupných makroekonomických studií jsou poněkud protichůdné.
The results of microeconometric evaluations and of the few macro-econometricstudies available are somewhat contradictory.
Makroekonomické studie obvykle zjišťují, že odborná příprava je jedinou kategorií aktivních politik trhu práce, u níž se zdá,že má významný pozitivní dopad na souhrnné výsledky trhu práce.
Macroeconometric studies usuallyfind that training is the only category of ALMP that seems to have a significantpositive impact on aggregate labour market outcomes.
Tento paradoxby bylo možno vyřešit prodloužením doby pozorování, aby se zahrnuly účinkyodborné přípravy po určité době po skončení programu.
This paradox could besolved by extending the observation period to include the post-participation effectsof training.
Vpraxi je při hodnoceníprogramů odborné přípravy často zjištěn negativní nebo pouze mírně pozitivníúčinek na výsledky účastníků v průběhu prvního roku či dvou let v návaznosti naúčast v programu.
In practice, evaluations of training programmes often find a negative,or only a slight positive, effect on participants’outcomes during the first year or twoafter participation.
Po tomto počátečním období však stále více následných studiípřineslo důkazy o pozitivním dopadu, který lze přičíst odborné přípravě.
However, after that initial period, a growing number of followup studies have found evidence of a positive impact attributable to training.
Vzájemné působení politik trhu prácemůže mít značný dopad na účinnostaktivních opatření a ovlivnit nabídkupracovních sil.
Interactions between LMPs can have asignificant impact on the effectivenessof active measures and affect laboursupply.
Aby se dále rozvíjela součinnost a zefektivnily aktivní politiky, je důležité vzít v úvahu vzájemné působení mezi aktivními a pasivními politikami trhu práce.Odrazující účinky poměrně vysokých a dlouhotrvajících dávek v nezaměstnanosti nanabídku pracovních sil mohou být přinejmenším částečně vyváženy přijetím dobřenavržených aktivních politik trhu práce.
In order to explore synergies and make active policies more effective, it is important to consider the interactions between active and passive LMPs.
Vposledních letech členské státy EU upřednostňovaly vyvažování některých odrazujících účinků dávek v nezaměstnanosti/systémů sociální péče zavedením ucelených aktivačních strategií, které koordinujíposkytování dávek v nezaměstnanosti s výdaji na aktivní politiky trhu práce.
The disincentive effects of relatively high and long-lasting unemployment benefits on laboursupply can be, at least partially, counteracted by adopting well-designed ALMPs.In recent years EU Member States have preferred to counterbalance some of thedisincentive effects of UB/welfare systems by introducing comprehensive activation strategies that coordinate public UB administration with expenditure on ALMPs.