natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Důvodem toho může být nedostatečná léčebná kapacita, nedostatek informací o možnostech léčby nebo nízká prioritizace uživatelů drog.
Reasons for this might include insufficient treatment capacity, lack of information about treatment options, or low prioritisation of drug users.
Několik zemí EU, včetně Dánska, Německa, Francie, Nizozemska a Spojeného království, v posledních letech revidovalo své politiky, aby rozšířilo přístup k testování a léčbě pro chronické přenašeče viru hepatitidy C, kteří jsou aktivními injekčními uživateli drog.
Several EU countries, including Denmark, Germany, France, the Netherlands and the United Kingdom, have in recent years reviewed their policies in order to expand access to testing and treatment for chronic hepatitis C virus carriers who are active injecting drug users.
Celkový počet stříkaček vydaných v roce 2007 byl o 33 % vyšší než v roce 2003 ve 14 zemích, pro něž jsou k dispozici spolehlivé údaje nebo odhady. Průběžný nárůst za toto období hlásily Belgie, Bulharsko, Česká republika, Estonsko, Maďarsko, Rakousko, Slovensko a Finsko.
The total number of syringes given out in 2007 was 33 % higher than in the year 2003 in the 14 countries for which reliable data or estimations are available.
Počet stříkaček poskytnutých v Lotyšsku zůstal stejný, zatímco pokles byl zaznamenán ve Španělsku, Litvě, Lucembursku, Portugalsku a Polsku.
The number of syringes supplied in Latvia remained the same, while decreases were reported in Spain, Lithuania, Luxembourg, Portugal and Poland.
Léčba hepatitidy C v kontextu drogové závislosti je někdy náročná, ale může se zlepšit s pečlivě plánovaným a uspořádaným klinickým managementem a při pacientově spolupráci po jeho informovaném souhlasu.
Hepatitis C therapy in the context of drug addiction is sometimes challenging, but it can improve with carefully planned and organised clinical management and with the patients’ cooperation following informed consent.
Výsledky léčby zlepšují multidisciplinární týmy, které dokážou zajistit management drogové závislosti, léčbu jater a komorbidních duševních poruch (Grebely a kol., 2007).
Multidisciplinary teams, which can manage drug dependence, liver treatment and co-morbid mental problems, improve treatment outcomes (Grebely et al., 2007).
Substituční léčba závislosti na opiátech je dostupná ve všech členských státech EU, Chorvatsku a Norsku, ale v několika zemích zůstává poskytování této intervence omezené (viz kapitoly 2 a 6).
substitution treatment is available in all EU Member States, Croatia and Norway, but in several countries the provision of this intervention remains limited (see Chapters 2 and 6).
Údaje poskytnuté z 15 zemí ukazují, že v roce 2007 kontaktovalo zařízení s programem výměny jehel a stříkaček více než 125 000 osob (142).
Data provided from 15 countries show that more than 125 000 persons have accessed agencies with needle and syringe programmes in 2007 (142).
Informace o přístupu klientů však nejsou dostupné ze čtyř největších členských států EU (Německo, Španělsko, Itálie, Spojené království).
Information on client access is, however, not available for four of the largest EU Member States (Germany, Spain, Italy, United Kingdom).
Národní průzkum provedený ve 120 francouzských centrech pro minimalizaci škod CAARUD ukázal, že jich v roce 2007 využilo odhadem na 40 000 jednotlivců (Toufik a kol., 2008).
A national survey conducted in the 120 French ‘CAARUD’ harmreduction centres showed that they had been used by an estimated 40 000 individuals in 2007 (Toufik et al., 2008).
Ve Spojeném království byl v roce 2008 zřízen nový systém pro monitorování výměny jehel.
In the United Kingdom, a new needle exchange monitoring system was established in 2008.
Nízkoprahová zařízení mohou nabízet příležitost k poskytování služeb primární zdravotní péče a intervencí k minimalizaci škod obtížně dosažitelným populacím.
Lowthreshold facilities can provide the opportunity to deliver primary health care services and harm reduction interventions to hard to reach populations.
Nedávné hodnocení nízkoprahových center zdravotních služeb zaměřených na uživatele drog ve Finsku došlo k závěru, že tato kombinace služeb hrála významnou
A recent evaluation of lowthreshold health service centres targeting injecting drug users in Finland concluded that this combination of services had played a significant role in the prevention of infectious diseases.
Národní odborníci odhadují, že individuálního poradenství ohledně infekčních onemocnění se v posledním roce dostalo téměř všem problémovým uživatelům drog v 17 zemích (140).
by nearly all problem drug users in 17 countries (140).
Ve 12 zemích totéž platilo o testování na HCV, přičemž odborníci v 11 zemích odhadli, že v posledním roce se dostalo většině problémových uživatelů drog praktických rad a nácviku bezpečnějšího injekčního užívání.
In 12 countries, this was also the case for HCV testing, while experts in 11 countries estimated that most problem drug users received practical advice and training in safer use and injecting during the past year.
Očkování proti hepatitidě B je
Health education activities for
Kapitola 7: Infekční nemoci a úmrtí související s drogami úlohu při prevenci infekčních onemocnění.
Annual report 2009: the state of the drugs problem in Europe
Programy výměny jehel a stříkaček mohou rovněž hrát úlohu v podpoře dobrého zdraví.
Needle and syringe schemes may also have a role in promoting good health.
Školení v podpoře zdraví, založené na formálních osnovách nebo školicích příručkách, je nabízeno personálu programů výměny jehel a stříkaček ve 20 zemích a lékárníkům v devíti zemích.
Training in health promotion, based on formal curricula or training handbooks, is offered to staff of needle and syringe programmes in 20 countries and to pharmacists in nine countries.
V 11 členských státech EU jsou rovněž hlášeny pokyny pro práci v nízkoprahových zařízeních, které pokrývají témata jako testování na infekční onemocnění, výměna stříkaček, terénní práce a vrstevnické vzdělávací programy.
Guidelines for work in lowthreshold settings, which cover topics such as infectious disease testing, syringe exchange, outreach work and peer training, are also reported in 11 EU Member States.
Úmrtí a úmrtnost související s drogami
Drugrelated deaths and mortality
Úmrtnost související s drogami zahrnuje úmrtí přímo způsobená farmakologickým účinkem jedné nebo více látek (úmrtí vyvolaná drogami) a úmrtí, která jsou nepřímo způsobena užíváním drog, často s dalšími souběžnými faktory (např. nehodami).
Drugrelated mortality includes deaths that are directly caused by the pharmacological action of one or several substances (drug-induced deaths) and deaths that are indirectly caused by the use of drugs, often with other concurrent factors (e.g. accidents).
Ke známým příčinám úmrtí patří akutní otrava, dopravní nehody, zvláště ty spojené s alkoholem (EMCDDA, 2007c), násilí, sebevraždy mezi již tak zranitelnými osobami nebo chronická onemocnění v důsledku opakovaného užívání (např. kardiovaskulární problémy uživatelů kokainu).
Known causes of deaths include acute toxicity, traffic accidents in particular when combined with alcohol (EMCDDA, 2007c), violence, suicide among already vulnerable people, or chronic conditions due to repeated use (e.g. cardiovascular problems in cocaine users).
Zatímco ke většině úmrtí souvisejících s drogami dochází mezi problémovými uživateli drog, některá se objevují v jiných skupinách uživatelů, včetně těch, kteří užívají drogy pouze příležitostně (143).
While most drugrelated deaths occur among problem drug users, some occur among other groups of users, including those using drugs only occasionally (143).
13: Úmrtnost mezi všemi dospělými (15–64 let) způsobená úmrtími vyvolanými drogami
Figure 13: Mortality rates among all adults (15–64 years) due to druginduced deaths
Pro Českou republiku byla použita definice výběru D EMCDDA namísto národní definice; pro Spojené království byla použita definice protidrogové strategie; pro Rumunsko se údaje týkají pouze Bukurešti a několika územních celků v oblasti působnosti Bukurešťské toxikologické laboratoře; pro Portugalsko údaje zahrnují všechny případy, v nichž byly při pitvě zjištěny nezákonné drogy a pravděpodobně povedou k nadhodnocenému odhadu v porovnání s výběrem D. Výpočty úmrtnosti v populaci jsou založeny na národních populacích za rok 2006 podle údajů Eurostatu.
NB: For the Czech Republic, EMCDDA Selection D was used instead of the national definition; for the United Kingdom, the drug strategy definition was used; for Romania, data refer only to Bucharest and several counties in the competence area of the Toxicology Laboratory of Bucharest; for Portugal, data include all cases in which illicit drugs were identified in post-mortem analyses, and are likely to produce an overestimate compared to Selection D. The calculations of population mortality rates are based on national populations for 2006 as reported by Eurostat.
Porovnávání úmrtnosti v populacích by se mělo provádět opatrně, jelikož existují určité rozdíly v případových definicích a kvalitě vykazování.
Comparisons of population rates should be made with caution, as there are some differences in case definitions and quality of reporting.
) Viz „Úmrtnost související s drogami: složitý pojem“ ve výroční zprávě 2008.
) See ‘Drugrelated mortality: a complex concept’, in the 2008 annual report.
Výroční zpráva za rok 2009: Stav drogové problematiky v Evropě
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths by factors such as the prevalence and patterns of drug use (injection, polydrug use), the age and the co-morbidities of drug users, and the availability of treatment and emergency services.
Celkově dochází ke 14 % úmrtí z předávkování, jež jsou v Evropě hlášena, u osob mladších 25 let, i když v Bulharsku, Rakousku a v některých zemích uvádějících nižší počty úmrtí vyvolaných drogami (Malta, Kypr, Slovensko, Rumunsko) dochází k více než třetině úmrtí na předávkování právě v této skupině.
Overall, 14 % of overdose deaths reported in Europe occur among those aged under 25 years, though in Bulgaria, Austria and some countries reporting small numbers of druginduced deaths (Malta, Cyprus, Slovakia, Romania), more than a third of overdose deaths occur in this age group.
To může ukazovat na mladší populaci užívající heroin nebo užívající drogy injekčně v těchto zemích (147).
This may indicate a younger population of heroin or injecting drug users in these countries (147).
Zvýšení spolehlivosti evropských údajů v posledních letech umožňuje lepší popis evropských a národních trendů a většina zemí nyní přijala případovou definici v souladu s definicí EMCDDA (144
Improvements in the reliability of European data have allowed better descriptions of European and national trends, and most countries have now adopted a case definition in line with that of the EMCDDA (144
Nicméně rozdíly mezi jednotlivými zeměmi v kvalitě zjišťování případů, hlášení do národních registrů úmrtnosti a hlášení EMCDDA znamenají, že přímá srovnání je třeba provádět obezřetně.
Nevertheless, differences between countries in the quality of case ascertainment, reporting to national mortality registries and reporting to the EMCDDA mean that comparisons should be made with caution.
K faktorům spojeným s případy předávkování heroinem patří injekční a souběžné užívání dalších látek, zejména alkoholu, benzodiazepinů a některých antidepresiv, dále komorbidita, dřívější zkušenost s předávkováním a užívání drogy o samotě (Skotská vláda, 2008).
Factors associated with heroin overdoses include injection and simultaneous use of other substances, in particular alcohol, benzodiazepines and some antidepressants, as well as co-morbidity, having experienced previous overdoses and being alone (Scottish Government, 2008).
Jako období zvláště vysokého rizika úmrtí z předávkování byla vymezena doba bezprostředně po propuštění z věznice nebo protidrogové léčby.
The time immediately after release from prison or discharge from drug treatment was identified as a particularly high-risk period for overdoses.
Odhaduje se, že na každé smrtelné předávkování by mohlo připadat 20 až 25 případů nefatálního předávkování, avšak jejich důsledky jsou špatně rozpoznávány.
It is estimated that for each fatal overdose, there could be as many as 20 to 25 nonfatal overdoses, but their consequences are poorly recognised.
EMCDDA provádí kritický přezkum souvisejících rizikových faktorů a možných intervencí na tomto poli.
The EMCDDA is conducting a critical review of associated risk factors and possible interventions in this field.
V období 1990–2006 uváděly členské státy EU, Chorvatsko, Norsko a Turecko každý rok 6 400 až 8 500 úmrtí vyvolaných drogami, což celkově představuje asi 135 000 úmrtí.
During the period 1990–2006, between 6 400 and 8 500 druginduced deaths were reported each year by EU Member States, Croatia, Norway and Turkey, adding up to more than 135 000 deaths.
V roce 2006 si připsaly polovinu všech hlášených úmrtí Spojené království a Německo.
In 2006, the United Kingdom and Germany accounted for half of all reported deaths.
Úmrtnost populace v důsledku úmrtí vyvolaných drogami se v jednotlivých zemích velmi liší a pohybuje se v rozmezí od 3 až po více než 85 úmrtí na milion obyvatel ve věku 15–64 let, při průměru 22 úmrtí na milion obyvatel.
Population mortality rates due to druginduced death vary widely between countries, ranging from 3 to over 85 deaths per million population aged 15–64 years, with an average of 22 deaths per million in Europe.
Více než 20 úmrtí na milion obyvatel hlásí 17 ze 30 evropských zemí a více než 40 úmrtí na milion obyvatel hlásí šest zemí (obr. 13).
Rates of over 20 deaths per million are found in 17 out of 30 European countries, and rates of over 40 deaths per million in six countries (Figure 13).
Mezi Evropany ve věku 15–39 let bylo předávkování drogami důvodem 4 % všech úmrtí (145
Among Europeans aged 15–39 years, drug overdose accounted for 4 % of all deaths (145).
Výzkum ukazuje, že substituční léčba závislosti na opiátech snižuje riziko fatálního předávkování.
Research shows that opioid substitution treatment reduces the risk of fatal overdose.
Každý rok je však hlášena řada úmrtí za přítomnosti substitučních látek používaných při substituční léčbě (metadonu nebo buprenorfinu), většinou v důsledku zneužití nebo v malém počtu případů v důsledku problémů během léčby.
A number of deaths showing the presence of substances used in substitution treatment (methadone or buprenorphine) are nevertheless reported each year, mostly due to misuse or, in a small number of cases, to problems occurring during treatment.
Úmrtí související s opiáty
Deaths related to opioids
Ve většině případů úmrtí vyvolaných drogami, jež jsou hlášeny v Evropě, jsou přítomny opiáty, především heroin nebo jeho metabolity.
Opioids, mainly heroin or its metabolites, are present in the majority of druginduced deaths reported in Europe.
Ve 22 zemích poskytujících údaje tvořily opiáty 35 až téměř 100 % všech případů, přičemž 11 z těchto zemí hlásilo podíl vyšší než 85 % (146).
In the 22 countries providing data, opioids accounted for 35 % to almost 100 % of all cases, with 11 of these countries reporting proportions of over 85 % (146).
V toxikologických zprávách o úmrtích připisovaných heroinu jsou často nalezeny také jiné látky.
Other substances are also found in the toxicology reports in addition to heroin.
Nejčastěji se uvádí alkohol, benzodiazepiny, jiné opiáty a v některých zemích kokain.
The most frequently reported are alcohol, benzodiazepines, other opioids and, in some countries, cocaine.
To naznačuje, že značný podíl všech úmrtí vyvolaných drogami může souviset se souběžným užíváním více drog.
This suggests that a substantial proportion of all druginduced fatalities may be related to polydrug use.
Několik zemí uvádí, že u značného procenta úmrtí vyvolaných drogami byl přítomen metadon, ačkoliv vzhledem k neexistenci společných standardů vykazování je úloha, kterou tato látka hrála, často nejasná, protože mohou být přítomny další drogy.
The presence of methadone in a substantial proportion of druginduced deaths is reported by several countries, although in the absence of common reporting standards, the role played by the substance is often unclear, as other drugs may be present.
Navíc mohou být ve hře i další faktory: ztráta tolerance opiátů, příliš vysoké dávkování nebo nesprávné užívání, například nepravidelné užívání a užívání neléčebným účelům.
In addition, other factors may be involved, including: loss of opioid tolerance, excessive dosage or inappropriate use, such as irregular and nontherapeutic use.
Úmrtí v důsledku otravy buprenorfinem nejsou častá navzdory čím dál tím většímu používání této látky v substituční léčbě v Evropě (viz kapitola 6).
Deaths due to buprenorphine poisoning are infrequent, despite its increasing use in substitution treatment in Europe (see Chapter 6).
Avšak ve Finsku je buprenorfin přítomen u většiny úmrtí vyvolaných drogami, obvykle v kombinaci se sedativy nebo alkoholem, nebo při injekční aplikaci.
In Finland, however, buprenorphine is now the most common substance detected in druginduced deaths, usually in combination with sedative medicines or alcohol, or taken by injection.
Fentanyl a další syntetické opiáty
Fentanyl and other synthetic opioids
Většinu případů úmrtí na předávkování heroinem, k nimž dochází v Evropě, tvoří muži (82 %).
Men account for most heroin overdose deaths occurring in Europe (82 %).
Ve většině zemí je průměrný věk osob umírajících na předávkování kolem 35 let a v mnoha případech stoupá, což svědčí o možné
In most countries the mean age of those dying from drug overdose is in the mid-thirties, and in many instances it is increasing, suggesting a possible stabilisation or decrease in the number of young heroin
Epidemie otrav fentanylem v Estonsku způsobila v letech 2005 a 2006 smrt 117 injekčních uživatelů drog
An epidemic of fentanyl poisonings in Estonia caused the death of 117 injecting drug users in 2005/06 (EMCDDA, 2008b).
Kapitola 7: Infekční nemoci a úmrtí související s drogami drog, a poté zůstal na vysoké úrovni. Ovšem údaje ze zemí s dlouhými časovými řadami naznačují odlišné trendy: v některých zemích (Německu, Španělsku, Francii, Itálii) dosáhla úmrtí vrcholu na počátku a v polovině 90. let 20. století, v jiných zemích (např. v Řecku, Portugalsku, Finsku) dosáhl počet úmrtí vrcholu kolem roku 2000, a v některých jiných zemích (např. v Dánsku, Nizozemsku, Rakousku, Spojeném království) byl pozorován vzestupný trend, ale bez výrazného vrcholu (149).
Annual report 2009: the state of the drugs problem in Europe time series suggest differentiated trends: in some (e.g. Germany, Spain, France, Italy), deaths peaked in the early to mid-1990s; in other countries (e.g. Greece, Portugal, Finland), deaths peaked around the year 2000; and in some others (e.g. Denmark, Netherlands, Austria, United Kingdom), an upward trend was observed, but without a clear peak (149).
V roce 2007 uváděly dvě třetiny injekčních uživatelů drog sledovaných v Tallinu fentanyl jako svou primární drogu a každý desátý injekční uživatel docházející do programu výměny stříkaček uváděl injekční užití fentanylu v posledním měsíci.
In 2007, two thirds of the injectors surveyed in Tallinn reported fentanyl as their primary drug, and one in 10 injectors attending the syringe exchange programme reported injecting fentanyl in the last month.
Další studie provedená v Tallinu zjistila, že injekční uživatelé, kteří uváděli fentanyl jako svou hlavní drogu, měli vyšší prevalenci HIV a vyšší pravděpodobnost rizikového injekčního chování a vyšší celoživotní prevalenci předávkování než injekční uživatelé amfetaminu (Talu a kol., 2009).
Another study carried out in Tallinn found that injectors reporting fentanyl as their main drug had higher HIV prevalence and higher odds for injecting risk behaviour and lifetime overdose compared to amphetamine injectors (Talu et al., 2009).
Ve Finsku bylo v souvislosti s opiáty jako oxycodon, tramadol nebo fentanyl hlášeno 21 úmrtí, i když úloha těchto drog nebyla specifikována.
In Finland, opioids such as oxycodone, tramadol or fentanyl were reported in 21 deaths, though the role of these drugs was not specified.
V letech 2000 až 2003 většina členských států EU uváděla pokles, po němž v letech 2003 až 2006 následoval vzestup v počtu úmrtí.
Between 2000 and 2003, most EU Member States reported a decrease, followed by a subsequent increase in deaths between 2003 and 2006.
Předběžné údaje dostupné za rok 2007 naznačují číslo nejméně stejné jako v předchozích letech, přičemž 14 z 18 zemí hlásí nárůst.
Preliminary data available for 2007 suggest a figure at least equal to that for the previous year, with increases reported by 14 out of 18 countries.
Úmrtí související s jinými drogami
Deaths related to other drugs
Důvody počtu hlášených úmrtí vyvolaných drogami je obtížné vysvětlit, zvláště vzhledem k náznakům poklesu injekčního užívání drog a zvýšení počtu uživatelů opiátů, kteří jsou v kontaktu s léčebnými službami a službami minimalizace rizik.
The reasons for the sustained numbers of reported druginduced deaths are difficult to explain, especially given the indications of decreases in injecting drug use and increases in the numbers of opioid users in contact with treatment and harm reduction services.
Na pozadí tohoto možného zmenšení ohrožené populace se stabilní nebo rostoucí počty úmrtí vyvolaných drogami staly důvodem vážných obav.
Against this possible reduction in the at-risk population, stable or rising numbers of druginduced deaths have become a major cause of concern.
Úmrtí vyvolaná kokainem se definují a zjišťují obtížněji než úmrtí související s opiáty.
Cocaine-induced deaths are more difficult to define and identify than those related to opioids.
Úmrtí přímo způsobená předávkováním nejsou běžná a obvykle jsou spojena s velmi velkými dávkami kokainu.
Deaths directly caused by overdose seem to be uncommon, and these are usually linked with very large cocaine doses.
Většina úmrtí souvisejících s kokainem je jinak zřejmě důsledkem chronické otravy, která vede ke kardiovaskulárním a neurologickým komplikacím.
Otherwise, most cocaine deaths appear to be the result of chronic toxicity leading to cardiovascular and neurological complications.
Úloha kokainu v těchto úmrtích nemusí být vždy zjištěna a v takovém případě není hlášena jako úmrtí související s kokainem.
The role of the drug in these deaths may not always be identified, in which case they will not be reported as cocaine-related.
Interpretaci údajů dále komplikuje častá přítomnost jiných látek, a proto je těžké vyvodit příčinné souvislosti.
Interpreting the data is further complicated by the frequent presence of other substances, making the drawing of causal links difficult.
V roce 2007 uvedlo 12 členských států asi 500 úmrtí souvisejících s kokainem (oproti 450 úmrtím ve 14 zemích v roce 2006).
In 2007, around 500 deaths related to cocaine were reported in 12 Member States (compared to 450 in 14 countries in 2006).
Nicméně je pravděpodobné, že úmrtí vyvolaná kokainem nejsou v Evropské unii vždy hlášena.
Nevertheless, it is likely that the number of cocaine-induced deaths in the European Union is under-reported.
Celková úmrtnost související s užíváním drog
Overall mortality related to drug use
Vedle úmrtí vyvolaných drogami zahrnuje celková úmrtnost související s užíváním drog i ta úmrtí, která byla způsobena užíváním drog nepřímo.
In addition to druginduced deaths, the overall mortality related to drug use includes those deaths that are caused indirectly by drug use.
Tato úmrtí jsou soustředěna mezi problémovými uživateli drog, i když k některým mohlo dojít mezi příležitostnými uživateli (např. dopravní nehody, některé sebevraždy).
These deaths are concentrated among problem drug users, although some could happen among occasional users (e.g. traffic accidents, some suicides).
Přestože počet úmrtí nepřímo souvisejících s užíváním drog je obtížné vyčíslit, jeho dopad na veřejné zdraví může být značný.
Although the number of deaths indirectly related to drug use is difficult to quantify, its impact on public health can be considerable.