natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jaké možnosti se vysokým školám nabízejí, pokud jde o získávání soukromých finančních prostředků a uzavírání partnerských vztahů se soukromým sektorem?
What are the possibilities for HEIs in terms of obtaining private funding and forming partnerships with the private sector?
Jaká omezení a kontrolní opatření v tomto ohledu existují?
What restrictions and control measures exist in these areas?
Jaké regulace existují ve využívání soukromých finančních prostředků?
What regulations exist on the use of private funding?
Smějí je vysoké školy použít k obchodním činnostem anebo pouze k výuce a k výzkumným účelům?
Can it be used for the commercial activities of HEIs or must it be used in relation to teaching and research goals?
Jak daleko sahá povinnost vysokých škol vykazovat využití soukromých finančních prostředků?
To what extent must HEIs report on the use of private funding?
Jakých pobídek užívají jednotlivé země k podpoře vysokých škol v jejich úsilí o získání soukromých finančních prostředků?
What are the incentives implemented by countries to support HEIs in their search for private funding?
1) Podrobnější údaje o příspěvcích studentů a jejich rodičů obsahuje studie Eurydice (2007) Klíčové údaje o vysokém školství v Evropě 2007, kap. C. Česky Praha, ÚIV 2008.
1) For more information on the contributions of students and their families, see Eurydice (2007) Key Data on Higher Education – 2007 Edition, Chapter C.
Obr. 4.1: Podíl výdajů domácností a ´jiných soukromých subjektů´ v procentech celkového objemu výdajů na instituce terciárního vzdělávání, 1999–2004 n ul l
Figure 4.1: Relative proportions of private spending by households and ‘other private entities’ on tertiary education institutions, as a % of total expenditure received by tertiary institutions, 1999-2004 n u l l
4. kapitola: Soukroméfinanční prostředkyzískávané vysokýmiškolami
Chapter 4: Private Funds Raised by Higher Education Institutions
Tento ukazatel informuje o relativním rozsahu prostředků, které instituce terciárního vzdělávání (tj. instituce poskytující vzdělávání na úrovních ISCED 5 a 6) dostávají od domácností a od ostatních zdrojů soukromého financování.
This indicator shows the relative proportions of expenditure tertiary educational institutions (i.e. all ISCED level 5 and 6 programmes) receive from households and other private sources of funds.
Ukazatel vychází z konceptu konečného zdroje financování, který postihuje podíl výdajů na vzdělávání financovaný přímo daným zdrojem financování.
It follows the final funds concept, which covers the share of educational expenditure spent directly by a source of funds.
Ostatní soukromé výdaje na terciární vzdělávání zahrnují výdaje firem, náboženských institucí a jiných neziskových organizací (nikoli však vzdělávací instituce).
Other private spending on tertiary educational institutions includes expenditures from firms, religious institutions and other non-profit organisations (but not educational institutions).
Výdaje soukromých domácností zahrnují výdaje studentů a jejich rodin.
Household spending includes expenditures from students and their families.
Celkové výdaje za EU-27 jsou vypočteny z disponibilních údajů za jednotlivé země a z odhadů za země, odkud nebyly takové údaje k dispozici.
EU-27 totals are calculated based on the data of the available countries and estimations for the missing countries.
Autonomie institucí ve využívání příjmů ze školného
Autonomy of institutions in the use of tuition fees
Přibližně ve dvou třetinách zemí (viz obr. 4.2) mohou vysoké školy od studentů zapsaných k získání první vysokoškolské kvalifikace požadovat školné.
In approximately two thirds of countries (see Figure 4.2), HEIs may collect tuition fees from students enrolled for a first qualification.
V Estonsku, Lotyšsku, Litvě, Maďarsku a Rumunsku se to týká pouze studentů, kteří nedostávají státní pomoc.
In Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary and Romania, this only concerns students who are not subsidised by the state.
Ve Francouzském společenství v Belgii, v Bulharsku, ve Španělsku, ve Francii, v Nizozemsku, v Rakousku, na Slovensku a ve Spojeném království – Skotsku určují výši školného ústřední školské orgány.
In the French Community of Belgium, Bulgaria, Spain, France, the Netherlands, Austria, Slovakia and the United Kingdom (Scotland), the amounts of tuition fees are determined by the central education authorities.
V ostatních zemích, kde je pro studenty připravující se k první vysokoškolské kvalifikaci zavedeno školné, může jeho výši určovat v mezích stanovených ústředními orgány sama vysoká škola.
In the other countries where tuition fees exist for a first qualification, HEIs may determine the amount within the limits defined by the same authorities.
Přibližně v deseti zemích nemohou vysoké školy od studentů požadovat školné vůbec, případně pouze od studentů s částečnou studijní zátěží, studujících v programech pro získání druhé vysokoškolské kvalifikace, účastníků kursů, které nejsou součástí studijních programů, studentů přesáhnuvších normální dobu studia
In approximately ten countries, either there is no possibility at all to ask students to pay tuition fees, or the possibility is limited to certain part-time courses, students enrolled in a second qualification, courses not included in the study programme, situations in which a student has exceeded the normal length of studies,
V polovině zemí, kde vysoké školy mohou od studujících připravujících se s plnou studijní zátěží k získání první vysokoškolské kvalifikace požadovat školné, mají v určování jeho výše značný manévrovací prostor.
Half of the countries which may collect tuition fees for fulltime studies leading to a first qualification have wide room for manoeuvre in the allocation of tuition fees paid by students in their budget.
Autonomie tohoto druhu může být zvlášť významná v případech, kdy výdaje domácností, k nimž patří i jiné složky než je školné samotné, tvoří značný podíl finančních zdrojů vysokých škol (viz obr. 4.1).
This autonomy might be especially significant when the expenditure by households, which includes other elements in addition to tuition fees for a first qualification, represents a significant share of the resources of HEIs (see Figure 4.1).
Platí to o Bulharsku, Itálii a Spojeném království (Anglii, Walesu a Severním Irsku).
This is the case in Bulgaria, Italy and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland).
V Itálii a ve Spojeném království činí tento podíl kolem 20 % a v Bulharsku 40 %.
The proportion of expenditure in higher education from households is about 20 % for Italy and the United Kingdom and 40 % for Bulgaria.
V ostatních zemích, kde mají vysoké školy možnost vybírat od studentů školné, činil tento podíl v roce 2004 10 % nebo méně.
For the other countries where there is autonomy in the use of tuition fees paid by students, this source of revenue represented around 10 % of the total or less in 2004.
V osmi zemích musejí vysoké školy podle zákona příjmy pocházející ze školného od studentů, kteří se připravují s plnou studijní zátěží k získání první vysokoškolské kvalifikace, použít k úhradě nákladů na výuku a jiné základní činnosti instituce nebo na finanční podporu studentů.
In eight countries, according to national regulations, HEIs must allocate tuition fees collected for fulltime studies leading to a first qualification to expenditure related to the educational or other basic goals of HEIs, or to financial support provided to students.
V Litvě musejí vysoké školy příjmy ze školného použít na vlastní speciální finanční program určený k realizaci záměrů a cílů uvedených ve statutu instituce.
In Lithuania, tuition fees must be allocated to a special financial programme developed by the institution which aims to implement the objectives and goals laid down in the statutes of HEIs.
V Rakousku mohou o použití peněz získaných ze školného rozhodnout sami studenti výběrem ze seznamu možností předloženého univerzitním senátem.
In Austria, students choose how tuition fees are allocated from various options proposed by the university senate.
Ve dvou zemích (Litva a Lotyšsko, viz obr. 4.1), kde výdaje domácností v roce 2004 představovaly 25 až 50 % celkových finančních prostředků, které měly vysoké školy k dispozici, musely být prostředky z tohoto zdroje použity k realizaci základních cílů instituce.
In two countries where expenditure by households represented between 25 and 50 % of the total funds available to HEIs in 2004 (Lithuania and Latvia, see Figure 4.1), resources had to be spent in the framework of the basic goals of HEIs.
Něco podobného plánuje Maďarsko zavést od roku 2008/09, kdy by se školné placené studenty mělo podstatně zvýšit (viz 1. kapitolu).
Hungary is about to adopt a similar approach from 2008/09, when tuition fees paid by students should increase markedly (see Chapter 1).
Obr. 4.2: Autonomie v použití školného placeného studenty s plnou studijní zátěží v programech vedoucích k získání první vysokoškolské kvalifikace, veřejné a státem dotované soukromé instituce, 2006/07
Figure 4.2: Autonomy in the use of tuition fees paid by fulltime students for a first qualification, public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Školné placené studenty s plnou studijní zátěží v programech vedoucích k získání první vysokoškolské kvalifikace
Tuition fees for fulltime studies leading to a first qualification
Autonomie v použití
Autonomy of use
Omezení v použití
Restrictions on use
Školné není zavedeno u studentů s plnou studijní zátěží v programech vedoucích k získání první vysokoškolské kvalifikace
No tuition fees for fulltime studies leading to a first qualification
Různé v závislosti na regionálních orgánech
Variable depending on the regional authority
Česká republika: Údaj se týká pouze veřejných vysokých škol.
Czech Republic: The information applies only to public institutions at ISCED level 5A.
Německo: V některých spolkových zemích vysoké školy školné od studentů s plnou studijní zátěží v programech vedoucích k získání první vysokoškolské kvalifikace vybírají, pro jejich použití však existují různá omezení.
Germany: In some Länder, HEIs charge tuition fees for fulltime studies leading to a first qualification and are subject to restrictions on their use.
V ostatních spolkových zemích studenti školné neplatí.
In the remaining Länder, HEIs do not charge such fees.
Estonsko, Lotyšsko, Litva, Maďarsko a Rumunsko: Za studium s plnou studijní zátěží vedoucí k získání první vysokoškolské kvalifikace platí školné pouze studenti, kteří nepobírají státní pomoc.
Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary and Romania: Tuition fees for fulltime studies leading to a first qualification apply only to students who are not subsidised by the state.
Situace, kdy se školné za studium s plnou studijní zátěží v programech vedoucích k získání první vysokoškolské kvalifikace platí pouze v některých státem dotovaných soukromých vysokých školách, nebo za některé druhy studia s částečnou studijní zátěží, za studium k získání další kvalifikace, za studium předmětů, které netvoří součást studijního programu, nebo v případě, že student překročil standardní dobu studia, jsou na obrázku uvedeny pod označením ´školné není zavedeno u studentů s plnou studijní zátěží v programech vedoucích k získání první vysokoškolské kvalifikace´.
The situations in which tuition fees must be paid only for fulltime studies leading to a first qualification in certain governmentdependent private institutions, for certain part-time courses, for studies leading to a second qualification, for courses not included in the study programme, or when a student has exceeded the normal length of studies, are included in the figure under ‘no tuition fees for fulltime studies leading to a first qualification’.
4.3: Zdroje soukromých finančních prostředků dosažitelných pro veřejné vysoké školy a omezení jejich použití, 2006/07
Figure 4.3: Sources of private funds available to public HEIs and restrictions on their use, 2006/07
Správa ařízení vysokéhoškolství v Evropě uvedené na obr.
Higher Education Governancein Europe
4.3 a u žádného není čerpání výslovně zakázáno, ve většině zemí je využívání nejméně dvou zdrojů omezeno (o omezeních a podmínkách jejich využívání pojednává oddíl 4.4).
Whereas few countries (Denmark, Ireland, Cyprus, Latvia, Austria, Romania, Slovenia, United Kingdom) authorise all or almost all sources of private income mentioned here (Figure 4.3) and do not explicitly forbid any source, most countries have restrictions on at least two sources (for more information on restrictions and conditions, see section 4.4.).
V několika zemích se některé soukromé zdroje financování vysokých škol dosud neuplatnily, nevyužívají se a neexistují ani předpisy, které by jejich využívání regulovaly.
In several countries, certain sources have not yet been explored and used and there are no official regulations referring to them.
Prakticky všude mají vysoké školy povoleno přijímat od soukromých fyzických či právnických osob dary a odkazy.
HEIs in virtually all countries may accept donations and legacies from private entities or individuals.
Vedle nich jsou bezpochyby nejvyužívanějším soukromým zdrojem financování využívání výsledků výzkumu a výzkumné kontrakty ve formě společných výzkumných projektů, uzavírané mezi vysokými školami a soukromými subjekty.
Apart from this, the use of research results as well as research contracts in the form of joint research projects between HEIs and private contractors are unquestionably the most common sources of private funding.
Poskytování služeb, jako jsou například kursy pro dospělé jednotlivce či (zejména) školení zaměstnanců společností, konzultace a pořádání konferencí, je rovněž důležitým soukromým zdrojem financování.
Service provision, such as continuing education for adults, and more particularly for companies, consultancy services and the organisation of events, is also a very important source of private funding.
Patří k tomu i zdravotnické služby, například vysoce specializovaná diagnostické a rehabilitační služby v Polsku.
This may also include medical services, for example highly specialised diagnostic and rehabilitation services in Poland.
Poplatky za lékařskou péči kryjí v Německu kolem dvou třetin nákladů univerzitních nemocnic.
Fees generated from services in healthcare cover about two-thirds of the expenditure on university hospitals in Germany.
V mnoha zemích jsou zdrojem příjmů nájmy budov či jiných zařízení a obecně příjmy z nemovitostí.
Revenue generated by the letting of premises or other facilities as well as other property-related revenues are additional sources of income in many countries.
Vysoké školy mohou také ve většině zemí s výjimkou Německého jazykového společenství Belgie, Německa, Litvy, Portugalska a Islandu zakládat vlastní obchodní společnosti.
HEIs are allowed to set up commercial companies in all countries, with the exception of Belgium (German-speaking Community), Germany, Lithuania, Portugal and Iceland.
Ve Finsku je to povoleno od roku 2006, zatím je ale žádná univerzita nezaložila.
In Finland, since 2006, universities have been allowed to establish companies; however, this has not been done yet.
Ve většině zemí mají vysoké školy povoleno sjednávat půjčky.
HEIs are allowed to take loans in the majority of countries.
Ve Spojeném království si mohou půjčovat peníze téměř všechny vysoké školy, a jelikož se řídí spíše vlastními stanovami než státními předpisy, mohou se postupy, které při tom používají, občas lišit.
In the United Kingdom, nearly all HEIs have the right to borrow money, although as they are governed by their own constitutions rather than by government regulations, this may differ in a few cases.
Existují rozmanité typy půjček, od prostého bankovního úvěru k důmyslnějším formám včetně smluv o partnerství se soukromými subjekty.
HEIs make use of many types of borrowing, from straightforward bank credit to more sophisticated methods, including different types of public-private partnership.
V mnoha zemích jsou pro vysoké školy zdrojem příjmů úroky z finančních investic.
Another source of income reported by many countries is that of interest on financial investments.
Ve Švédsku mají vysoké školy zakázáno sjednávat půjčky, v Bulharsku, na Slovensku, ve Finsku, na Islandu a v Norsku nesmějí sjednávat půjčky ani finančně investovat.
HEIs in Bulgaria, Slovakia, Finland, Iceland and Norway are explicitly forbidden to take loans or to make financial investments. This is also the case in Sweden as far as loans are concerned.
Sponzorování pracovních míst (pokud se vyskytlo) je povoleno všude kromě Řecka, často se uplatňuje ve Spojeném království.
The sponsorship of posts (where it has been explored so far) is authorised everywhere except in Greece. It is frequent in the United Kingdom.
Ve Francouzském a ve Vlámském společenství v Belgii obchodní společnosti sponzorují některé katedry, není to však běžná praxe.
In Belgium (French and Flemish Communities), some professorial chairs are sponsored by the business community, although this is not common practice.
Podobně je tomu v Nizozemsku, v Rakousku a ve Finsku.
The situation is similar in the Netherlands, Austria and Finland.
V Norsku je to povoleno, vyskytuje se to však krajně zřídka.
It is authorised in Norway, but very rare.
Ve Slovinsku se podporuje najímání výzkumných pracovníků soukromými společnostmi a finanční podílení soukromých společností na výuce mladých výzkumných pracovníků.
In Slovenia, the recruitment of researchers in companies and the co-financing of young researchers is encouraged.
V ostatních zemích se sponzorování pracovních míst nezdá být příliš rozšířeno.
However, the sponsorship of posts does not seem to be very widespread in the other countries.
Předchozí souhlas nadřízeného orgánu bývá podmínkou využití soukromého zdroje financování nejčastěji u půjček, investic a při zakládání společností (viz oddíl 4.4 o omezeních a podmínkách).
Private sources of funding which most often require prior agreement from the responsible authority are loans, investments and the creation of companies (see section 4.4. on restrictions and conditions).
Partnerství se soukromými podnikatelskými subjekty
Partnerships with the business world
Pro vysoké školy aktivně usilující o získání peněz ze soukromých zdrojů jsou partnerské vztahy navazované s podnikatelským světem jednou z důležitých příležitostí jak rozšířit možnosti financování.
For most HEIs that actively seek private funds, partnerships with the business world are an important basis for enhanced funding possibilities.
Velice se osvědčily jako nástroj přenosu výsledků výzkumu do praxe a jejich komerčního využití.
They prove to be extremely valuable for research transfer and the commercialisation of results from academic research.
K nejčastějším formám spolupráce ve výzkumu patří společné výzkumné projekty či výzkumné zakázky, a jak už bylo uvedeno, jde o nejdůležitější soukromý zdroj finančních prostředků vůbec.
Joint research projects or commissioned research seem to be among the most common forms of cooperation and are, as already mentioned above, the most important sources of private funds in general.
V některých zemích (Francouzské a Vlámské společenství v Belgii, Česká republika – vysoké školy, Polsko) působí obdobně ceny, jimiž se odměňují vynikající výsledky výzkumu.
Awards to promote eminent achievements in research also exist in some countries (Belgium (French Community), Czech Republic (ISCED 5A) and Poland).
V celé řadě zemí (Francouzské a Vlámské společenství v Belgii, Bulharsko, Česká republika – vysoké školy, Francie, Itálie, Litva, Maďarsko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Finsko, Švédsko, Norsko) se mnohdy ve spolupráci s místními nebo regionálními orgány a soukromými společnostmi jako partnery zřizují inovační parky a technologická centra.
Innovation parks and technology centres in partnership with private companies have been established in quite a lot of countries (Belgium (French and Flemish Communities), Bulgaria, Czech Republic (ISCED 5A), France, Italy, Lithuania, Hungary, Poland, Portugal, Romania, Finland, Sweden and Norway), often in cooperation with local or regional authorities.
V Itálii je součástí partnerských dohod mezi univerzitami a zaměstnavatelskými sdruženími sponzorování magisterských studijních míst zaměřených na cíle sledované sdružením; stejnému účelu slouží také ceny vypisované na magisterské projekty tematicky odpovídající zájmové oblasti zaměstnavatelského sdružení.
In Italy, partnerships between the employers’ association and the universities also include sponsored Master’s degrees geared to objectives set by the employers’ association, as well as awards for degree projects that fall within the association’s scope of interest.
Ve Vlámském společenství v Belgii lze na doktorských výzkumných projektech, zejména technického rázu, pracovat ve spolupráci se soukromým podnikem.
In Belgium (Flemish Community), doctoral research projects, in particular in engineering, can be carried out in cooperation with a company.
V Bulharsku zakládají některé vysoké školy vlastní výzkumné sektory či střediska, které připravují návrhy výzkumných projektů a předkládají je Národnímu vědeckému fondu.
In Bulgaria, some HEIs within their structure have established research sectors (or centres), where research projects are drawn up and later submitted to the National Science Fund.
Kromě drobného příspěvku na krytí provozních nákladů nedostávají tato střediska z veřejných zdrojů žádnou finanční podporu.
These centres do not receive any financial support from the public authorities apart from a small amount to cover the operational costs.
Jsou-li jejich výzkumné projekty úspěšné a finančně výhodné, příjmy a vlastnická práva z nich plynoucí zůstávají jejich majetkem.
If research projects are successfully conducted, the revenues and ownership of the rights that stem from the profitability of the results are in benefit of these research centres.
Omezení a podmínky při získávání a využívání jiných soukromých finančních zdrojů a partnerství
Restrictions and conditions when seeking and using other private funds and partnerships
Existuje mnoho zemí, v nichž se v posledních deseti letech předpisy regulující opatřování a využívaní soukromých finančních zdrojů uvolnily do té míry, že se institucím už v tomto ohledu nekladou žádné překážky.
In many countries, regulations have changed over the last ten years in order to facilitate the collection and use of private funds, and there are no limitations in this respect.
V několika jiných zemích však musejí být v tomto ohledu předem splněny určité všeobecné podmínky; plánované obchodní aktivity musejí především odpovídat základním úkolům a vzdělávacím cílům dané instituce (Estonsko, Francie, Lucembursko, Nizozemsko, Polsko, Lotyšsko) nebo respektovat její postavení veřejné vysoké školy (Německo).
In several countries however, some general conditions have to be fulfilled concerning private funds and partnerships, namely planned business activities have to correlate with the main missions and educational goals of the institution (Estonia, France, Luxembourg, the Netherlands, Poland, Latvia) or respect their status as public HEIs (Germany).
V Dánsku, ve Francii, ve Finsku a v Norsku se všeobecná podmínka tohoto druhu vztahuje zejména na zakládání společností.
In Denmark, France, Finland and Norway, this type of general condition is specified in particular for the creation of companies.
Účelem společností zakládaných vysokými školami ve Francii je výroba, propagace, prodej zboží a služeb z oblasti hospodářské, vědecké či kulturní odpovídající poslání příslušných institucí jako poskytovatelveřejných služeb.
In France, the purpose of companies created by HEIs is the production, promotion and marketing of goods and services within the framework of higher education public service missions.
Podobně je tomu v Lucembursku.
The situation is similar in Luxembourg.
V Niz o ze m sku odpovídá za uskutečňování stěžejní části vzdělávacího programu výhradně příslušná vysoká škola a nelze je svěřit externímu partnerovi.
In Finland, companies may be established by universities if there is a clear need for them in the production of educational, research and artistic services with great social impact. The situation is similar in Norway.