natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Internetové stránky sdružují informace o různých možnostech financování, které Evropská komise nabízí odborníkům v praxi,a propagují programy financování spravované členskými státy a soukromými nadacemi,
The Web Site brings together information about the variety of European Commission funding opportunities available to practitioners, and promotes funding programmes run by Member States and private foundations ;
- rozsáhlou knihovnu dokumentů se zpravodajstvím, politickými dokumenty, právními předpisy a posouzeními dopadů,
- A vast documentation library containing reports, policy papers, legislation and impact assessments ;
- diskusní fóra: moderované fórum online obsahuje stručný výtah z příspěvků, který registrovaným uživatelům umožňuje, aby se zorientovali v přidaných příspěvcícha rychle se rozhodli, zda na ně zareagují,
- Forums for discussion : The moderated online forum provides digests of posts so subscribers can scan what has been added and quickly decide whether to respond ;
- pravidelně aktualizované zpravodajství a události: pravidelný věstník elektronické pošty upozorňuje na užitečné materiály o souvislostech a případové studie týkající se probíhajících událostí,
- Regularly updated news and events : A regular email bulletin draws attention to useful background material and case studies pertinent to current events ;
- seznam odkazů na externí internetové stránky.
- A repository of links to external websites.
Internetové stránky byly spuštěny Evropskou komisí na prvním zasedání Evropského fóra pro integraci v dubnu 2009.
The website was launched by the European Commission at the first meeting of the European Integration Forum in April 2009.
Rozvoj fóra probíhá ve spolupráci s Evropským hospodářským a sociálním výborem a tento výbor vypracoval průzkumné stanovisko k úloze občanské společnosti při prosazování integračních politik.
The development of the Forum is undertaken in cooperation with the European Economic and Social Committee, which has drawn up an exploratory opinion on the role of civil society in promoting integration policies.
Fórum slouží jako mechanismus pro konzultace mezi občanskou společností a Evropskou komisí.
The Forum provides a consultation mechanism between civil society and the European Commission.
Společný program EU potvrdil, že k soudržnému přístupu k integrační politice je zapotřebí, aby se na úrovni EU více angažovaly zúčastněné strany ze všech úrovní správy věcí veřejných.
The EU Common Agenda affirmed that a comprehensive approach to integration policy requires greater EU-level involvement of stakeholders from all levels of governance.
Fórum je jedním z nástrojů, jehož prostřednictvím se subjekty občanské společnosti mohou do tohoto procesu zapojit.
The Forum represents one instrument to engage the actors of civil society in this process.
V obdobném procesu na úrovni měst s názvem Integrování měst (Integrating Cities) se spojila Evropská komise a Eurocities, síť velkých evropských měst.
A similar process at the city level, Integrating Cities, has brought together the European Commission and Eurocities, the network of major European cities.
Řada výročních konferencí propojuje mnoho úrovní správy věcí veřejných a jejich výsledkem jsou nové koncepce praktického provádění společných základních zásad.
The series of annual conferences bridge the many level of governance and bring forward new ideas for the practical implementation of the Common Basic Principles.
Evropské fórum pro integraci poskytne zástupcům občanské společnosti prostor, aby se vyjádřili k otázkám integrace, zejména otázkám týkajícím se programu EU pro integraci,a umožní Komisi, aby se v těchto diskusích ujala aktivnější úlohy.
The European Integration Forum will provide a voice for representatives of civil society on integration issues, in particular relating to the EU agenda on integration, and for the Commission to take a proactive role in such discussions.
Fórum bude zdrojem přidané hodnoty jakožto doplňkový zdroj informací, konzultací, výměny odborných poznatků a rovněž při přípravě doporučení.
The Forum will provide an added value as a complementary source of information, consultation, exchange of expertise and in drawing up recommendations.
Vodítkem při činnostech fóra budou společné základní zásady integrace.
The Common Basic Principles on Integration will be the guide for the Forum’s activities.
Na konferencích ministrů v Postupimi a ve Vichy se členské státy dohodly na „evropských modulech“ jako na jednom z prostředků k dalšímu rozvoji výměny informací a osvědčených postupů.
“European modules” have been agreed by the Member States at the Potsdam and Vichy ministerial conferences as one new means to further develop the exchange of information and good practice.
Moduly pro aktuální otázky integrace mají sloužit jako praktické nástroje napomáhající tvůrcům politiky a odborníkům v praxi.
Modules for topical integration issues are intended as practical instruments to assist policy-makers and practitioners.
Výstupy by mohly zahrnovat normy, měřítka, odborné posudky a další nástroje, které jim budou k dispozici, a užitečné praktické ukazatele úspěšného provádění.
The outputs could involve standards, benchmarks, peer reviews and other tools at their disposal and useful practical indications for successful implementation.
Představují způsob, jak propagovat a rozvíjet práci, která již byla různými formami evropské spolupráce včetně tří vydání příručky v oblasti integrace vykonána.
They are a way to bring forward and elaborate on the work already undertaken in the various forms of European cooperation on integration, including the three editions of the Handbook.
Jednou z klíčových priorit budoucí spolupráce v rámci integrační politiky je vývoj hodnocení a nástrojů pro srovnávání výsledků.
One of the key priorities for future cooperation on integration policy is the development of evaluation and benchmarking tools.
Tvůrci politiky mohou posouzením dopadů, vlastním posouzením, odbornými posudky a shromažďováním stanovisek veřejnosti a stanovisek migrujících osob, která je obtížné získat, zaručit, že jejich integrační politiky vycházejíz praxe a důkazů.
Policy-makers can ensure that their integration policies are based on practice and evidence by conducting impact assessments, undertaking self-assessments and peer reviews, and collecting public and hard-to-reach migrant opinion.
Za tímto účelem lze použít ukazatele.
Indicators may be used for that purpose.
Společná základní zásada č. 11 vyzývá k vývoji „ukazatelů a mechanismů hodnocení, na jejichž základě by bylo možné přizpůsobovat politiku, hodnotit pokrok a zvýšit účinnost výměny informací“.
Common Basic Principle 11 calls for the development “of indicators and evaluation mechanisms to adjust policy, evaluate progress and make the exchange of information more effective.”
Tato společná základní zásada vyjadřuje nutnost mít k dispozici nástroje a normy, jejichž prostřednictvím by se zvýšila schopnost vlád vyhodnocovat význam, účinnost, hospodárnost, udržitelnost a dopad politik a postupů.
This Common Basic Principle expresses the need for tools and yardsticks to enhance government’s capacity to evaluate the relevance, efficiency, effectiveness, sustainability, and impact of policies and practices.
Stále silnější poptávka po hodnoceních, která vycházejí z ukazatelů, na úrovni EU souvisí s novými možnostmi financování srovnávacích ukazatelů a rámců pro hodnocení.
Increasing calls at EU level for indicator-based evaluations have been linked to new funding opportunities for comparative indicators and evaluation frameworks.
Během posledních patnácti let podpořila Evropská komise půl tuctu výzkumných projektů zabývajících se různými typy ukazatelů a studií proveditelnosti zaměřených na rozvoj společného rámce EU pro srovnávací analýzy.
Over the past fifteen years, the European Commission has supported half a dozen research projects on the various indicator types as well as feasibility studies on the development of a common EU benchmarking framework.
Cílené finanční nástroje
Targeted financial instruments
Priority v oblasti integrace byly zohledněny v řadě hlavních finančních programů, jako je např. Evropský sociální fond, a také v oblastech rozvoje měst, vzdělání a kultury.
Integration-related priorities have been reflected in several mainstream financial programmes, such as the European Social Fund, as well as in the areas of urban development, education and culture.
Pokud jde o cílené politiky integrace státních příslušníků třetích zemí, kteří v EU oprávněně pobývají, soustředilo se první kolo financování na nadnárodní opatření v rámci programu INTI (na 64 projektů bylo v letech 2003 až 2006 poskytnuto 18 milionů EUR).
As for targeted integration policies for legallyresident third-country nationals, the first round of funding centred around the transnational actions of the INTI programme (18 million Euros spent on 64 projects from 2003 to 2006).
Podporou dialogus občanskou společností, vyhodnocováním postupů a tvorbou sítí na úrovni EU tyto projekty přispěly k rozvoji technické spolupráce.
These projects contributed to the development of technical cooperation by promoting dialogue with civil society, evaluating practices and setting up networks at EU level.
Od roku 2007 jsou z Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí (825 milionů EUR na období 2007–2013) financovány roční programy členských států (93 % z celkového rozpočtu), jakož i opatření Společenství (7 %).
Since 2007, the European Fund for the Integration of third-country nationals (825 million Euros for 2007-2013) finances Member States’ annual programmes (93% of the total budget) as well as Community actions (7%).
Hlavním cílem fondu pro integraci je podporovat snahy členských států o to, aby bylo státním příslušníkům třetích zemí umožněno splnit podmínky pobytu a aby byla usnadněna jejich integrace do evropských společností.
The general objective of the Integration Fund is to support the efforts made by Member States in enabling third-country nationals to fulfil the conditions of residence and to facilitate their integration into European societies.
Za tímto účelem přispívá fond pro integracik vývoji a provádění vnitrostátních integračních strategií v rámci všech aspektů společnosti, a to zejména s ohledem na zásadu, že integrace představuje dvoustranný dynamický proces,v němž se navzájem přizpůsobují přistěhovalci a občané členských států.
To this end, the Integration Fund contributes to the development and implementation of national integration strategies in all aspects of society, in particular taking into account the principle that integration is a two-way dynamic process of mutual accommodation by both immigrants and citizens of Member States.
Podle článku 3 rozhodnutí přispívá fond pro integraci k dosahování těchto zvláštních cílů: n u l l usnadnění rozvoje a vedení řízení o přijetí, která se týkají procesu integrace státních
According to Article 3 of the Decision, the Integration Fund shall contribute to the following specific objectives :
Myšlenka evropské příručky o integraci vzešla ze zasedání Evropské rady v Soluni v červnu 2003.
The idea of a European Handbook on Integration emerged after the Thessaloniki European Council in June 2003.
Na tomto zasedání zdůraznili vedoucí představitelé států a vlád význam rozvoje spolupráce a výměny informací v rámci nově zřízené sítě národních kontaktních míst pro integraci, aby bylo možné předávat si nabyté zkušenosti.
There, the Heads of State and Government stressed the importance of developing cooperation and exchange of information within the newly established NCPI network with a view to learning from each other.
V reakci na tuto výzvu byla připravena příručka, která tuto výměnu podněcuje a tvoří její strukturu.
To respond to this call, the Handbook was prepared to drive and structure this exchange.
Příručka byla koncipována jako dlouhodobý, komplexní proces, živý nástroj, který by se nejen postupem času krok po kroku zlepšoval, ale rovněž by obsahoval aktuální informace o nových vývojových tendencích, řešeních a výsledcích hodnocení.
The Handbook exercise was intended to be an ongoing, inclusive process, a living instrument which would not only improve over time on a step-by-step basis, but also contain updates on new developments, solutions and evaluation results.
Záměrem je, aby tvůrci politiky a odborníci v praxi při vývoji a prosazování priorit či iniciativ čerpali z postupů a závěrů v příručce.
The intention is that policy-makers and practitioners draw on Handbook practices and conclusions when developing and promoting priorities or initiatives.
Obecně řečeno, tvůrci politiky formulují obecné integrační cíle na své úrovni správy věcí veřejných, zpřístupňují zdroje, sledují provádění a hodnotí výsledky.
Generally speaking, policy-makers formulate overall integration goals at their level of governance, make resources available, monitor implementation and evaluate outcomes.
Odborníci v praxi převádějí cíle na konkrétní programy, stanoví průběžné cíle a provádějí činnosti, aby těchto cílů dosáhli.
Practitioners translate goals into concrete programmes, set targets and undertake activities to reach them.
Tvorba všeobecných zákonůa politiky v oblasti integrace přesahuje rámec této příručky.
It is beyond the scope of the Handbook exercise to cover the formation of overall integration law and policy.
Cílem příručky není ani podrobný popis konkrétních programů.
Nor is it intended to describe specific programmes in great detail.
Jednotlivé kapitoly tří vydání příručky se soustředí spíše na „kritické faktory úspěšnosti“ vycházející z praxe, tedy na nevyčerpávající výčet osvědčených postupů z řady zemí z celé EU, které jeden či více těchto faktorů splňují, a na soubor závěrů.
Rather, each chapter of the three Handbook editions revolves around practicebased “critical success factors,” a non-exhaustive catalogue of good practice from a range of countries across the EU that meet one or more of those factors, and a set of conclusions.
Skutečnost, že je v souvislosti s konkrétními činnostmi zmíněna určitá země, nevylučuje, že se lze s obdobnými postupy setkat i v jiných zemích EU.
The fact that a particular country is mentioned in relation to specific activities does not preclude that similar practices can be found in others across the EU.
Přílohy příručky vysvětlují, jak lze politiky převádět na jednotlivé projekty a naopak a jak se od sebe mohou tvůrci politikya odborníci v praxi navzájem učit, aby zlepšili výsledky svého integračního úsilí.
The Annexes to the Handbook explain how policies can be translated into projects and vice-versa as well as how policy-makers and practitioners can engage in mutual learning in order to improve their integration performance.
Kapitoly příručky jsou založeny na výstupech ze čtrnácti technických seminářů pořádaných vnitrostátními orgány.
The Handbook’s chapters are based on the outcomes of fourteen technical seminars, hosted by national authorities.
Každý hostitelský členský stát navrhl technický seminář zabývající se určitou problematikou integrační politiky a správy věcí veřejných a poté byla společně s Evropskou komisí a národními kontaktními místy pro integraci vybrána témata jednotlivých workshopů a mluvčí z celé EU.
Each hosting Member State proposed a technical seminar on an issue of integration policy or governance and then, together with the European Commission and the NCPIs, chose the workshop topics and speakers from across the EU.
První vydání se zaměřuje na tři témata, a odráží tak priority vymezené Evropskou komisí ve sdělení z roku 2003 o imigraci, integraci a zaměstnanosti.
The first edition had three topics, reflecting priorities identified in the European Commission’s 2003 Communication on Immigration, Integration and Employment.
Výsledkem semináře v Kodani (únor 2004), Lisabonu (duben 2004) a v Londýně (červen 2004) byly tři kapitoly: n u l l
Seminars in Copenhagen (February 2004), Lisbon (April 2004) and London (June 2004) led to three chapters :
Začlenění nových přistěhovalců a uznaných uprchlíků,
•Introduction of newly-arrived immigrants and recognised refugees ;
Druhé vydání se začalo zabývat tématy vyplývajícími ze společných základních zásad a společného programu EU.
The second edition began to address topics from the Common Basic Principles and the EU Common Agenda.
Z pěti seminářů, které se konaly v Tallinu (květen 2005), Římě (červenec 2005), Dublinu (říjen 2005), Berlíně (prosinec 2005) a v Madridu (duben 2006), vzešly čtyři kapitoly: n u l l
Five seminars in Tallinn (May 2005), Rome (July 2005), Dublin (October 2005), Berlin (December 2005) and Madrid (April 2006) led to four chapters :
Řádné zohlednění všech aspektů integrace přistěhovalců,
All these elements make up the basic building blocks of the Handbook.
První vydání bylo představeno na ministerské konferenci o integraci, která se konala během nizozemského předsednictví ve dnech 9.–11. listopadu 2004 v Groningenu.
The first edition was presented at the Ministerial Conference on Integration held in Groningen on 9-11 November 2004 under the Dutch Presidency.
Druhé vydání bylo důležitou součástí neformálního setkání ministrů EU pro integraci, které se konalo během německého předsednictví ve dnech 10.–11. května 2007 v Postupimi.
The second was an important part of the Informal Meeting of EU Integration Ministers held in Potsdam on 10-11 May 2007 under the German Presidency.
Členské státy EU v závěrech Rady opakovaně vyzvaly národní kontaktní místa pro integraci a Komisi, aby pokračovaly v rozvoji příručky a rozšířily a přizpůsobily její šíření předpokládaným čtenářům.
Through Council Conclusions the EU Member States have repeatedly invited the NCPIs and the Commission to continue developing the Handbook, and expand and adapt its dissemination to its intended audience.
Z toho důvodu bylo přijato rozhodnutí přeložit příručku do úředních jazyků Unie.
For this reason a decision was taken to translate the handbook into the Union’s official languages.
Všechna tři vydání jsou k dispozici na adrese www.integration.eu.
All three editions are available at www.integration.eu.
Kapitola 2Hromadné sdělovací prostředky a integrace
Chapter 2 Mass media and integration
Hromadné sdělovací prostředky a integrace
Mass media and integration
Slouží jako platforma pro otevřenou a upřímnou komunikaci o kladných a záporných stránkách jednotlivých společenských skutečností včetně migrace.
It functions as a platform for open and honest communication about the positive and negative sides of social realities, including migration.
Jde o vlivný prostředek, jímž lze ovlivňovat postoje společnosti a poskytovat veřejné informace přistěhovalecké komunitě a zbývající části společnosti.
It is a powerful medium for influencing attitudes in society and providing public information for the immigrant community and the rest of society.
V důsledku přistěhovalectví vzrůstá kulturní a jazyková rozmanitost evropských společností, ne vždy však sdělovací prostředky odrážejí tuto změnu přesně, a to ani z hlediska vylíčení a zastoupení přistěhovalců ve sdělovacích prostředcích, ani z hlediska složení mediálních pracovníků.
European societies are becoming increasingly culturally and linguistically diverse as a result of immigration, but this change is not always accurately reflected in the media, neither in the portrayal and representation of immigrants in the media, nor in terms of the composition of media professionals.
Iniciativy, jejichž cílem je vytvořit a zachovat sdělovací prostředky, které lépe slouží kulturní rozmanitosti evropských společností a lépe tuto rozmanitost odrážejí, nejen podpoří rovnost, ale také pomohou usnadnit integraci a podpořit soudržnost komunity.
Initiatives to create and maintain a media that better serves and reflects the cultural diversity of European societies will, not only promote equality, but also help to facilitate integration and support community cohesion.
Svoji úlohu mají mediální organizace a mediální pracovníci, např. samoregulační subjekty, vlády, politici, veřejnost, organizovaná občanská společnost a soukromé společnosti.
Media organisations and professionals such as self-regulators, governments, politicians, the public, organised civil society and private companies all have a role to play.
Tato kapitola vymezuje strategie pro rozvoj pravomocí zúčastněných stran zabývajících se integrací.
This chapter outlines strategies for developing the competencies of integration stakeholders.
2.1 Výzvy a příležitosti v prostředí sdělovacích prostředků
2.1 Challenges and opportunities in the media environment
Globalizace a technický pokrok mění samotnou povahu sdělovacích prostředků.
Globalisation and technological advancements have changed the nature of media itself.
Lidé mají přístup ke zpravodajství, informacím a zábavným pořadům, které vznikají v zemích po celém světě, i k těm, které vznikají na vnitrostátní, regionální a místní úrovni.
People have access to news, information and entertainment programmes produced in countries around the globe, as well as those produced nationally, regionally and locally.
Lidé získávají informace prostřednictvím široké škály médií – televize, novin, časopisů, rádia a internetu.
People access information through a wide range of mediums – television, newspapers, magazines, radio and the internet.
Rostoucí výběr sdělovacích prostředků částečně vysvětluje, proč dochází k rozvoji souběžných mediálních prostorů, v nichž mohou přistěhovalci v Evropě sledovat satelitní televizní vysílání, poslouchat rozhlasové vysílání a prohlížet si internetové stránky se zpravodajstvím a diskusní fóra svých zemí či regionů původu či stránky a fóra etnických mediálních organizací v Evropě.
The increased choice in media partly explains the development of parallel media spaces where immigrants in Europe are able to watch satellite television, listen to radio broadcasts and view internet news sites and discussion forums from their country or region of origin, or from ethnic media organisations in Europe.
Přistěhovalci mnohdy považují informace ze svých domovských zemí a regionů za spolehlivější a důvěryhodnější než informace ze sdělovacích prostředkův hostitelské zemi.
Immigrants often find information from their home countries and regions more reliable and trustworthy than the host country media.
Tato skutečnost může být příčinou mezikulturních nedorozumění ve společnosti, která by případně mohla bránit integraci.
This may cause intercultural miscommunications in society, which could in turn impede integration.
Globalizace a technický pokrok vystavuje mediální organizace stále silnější konkurenci.
Globalisation, coupled with technological advancements, mean that media organisations are faced with increasing competition.
Aby na přežily na konkurenčním trhu, musí mediální organizace zaručit, že jsou jejich produkty přizpůsobeny potřebám a požadavkům zákazníků.
To survive in a competitive market, media organisations need to ensure that their products are tailored to the needs and wants of their consumers.
To platí ve stále větší míře jak pro veřejnoprávní provozovatele rozhlasového a televizního vysílání, tak pro soukromé mediální společnosti.
This is increasingly the case for public broadcasters as well as private media enterprises.
V tomto smyslu představuje konkurence z hlediska integrace příležitost a výzvu.
In this sense, competition presents an opportunity and a challenge for integration.
Kombinace technologické změny a chaosu v průmyslu zvyšuje nejistotu v zaměstnánía snižuje investice do redakčního obsahu a odborné přípravy, a tudíž ovlivňuje novinářské normy a kvalitu.
A combination of technological change and industry turmoil has led to more precarious employment, and less investment in editorial content and training, which affect journalistic standards and quality.
Časová a rozpočtová omezení jsou pro mediální pracovníky překážkou při získávání podkladů a dvojitém ověřování informací.
Time and budgetary restraints make it more difficult for media professionals to conduct background research and double check information.