natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zainteresované strany mají často podobné problémy související se změnou klimatu, ale nesdílejí zkušenosti a znalosti.
Stakeholders often have similar problems with regard to climate change, but they do not share experiences and knowledge.
To vytváří náklady na třídění a výklad dat, přičemž obojí lze značně omezit, např. vytvořením internetové platformy poskytující informace vyložitelným a přenositelným způsobem.
This generates costs for data screening and interpretation which can be reduced considerably, e.g. by a web platform providing information in an interpretable and transferable way.
K pokroku může dojít ještě v
these issues and progress can
Současný styl rozhodování je, alespoň zdánlivě, založen na určitých kvantitativních zjištěních.
The present style of decision-making is, at least ostensibly, based on explicit quantitative findings.
S ohledem na složitost přírody a životního prostředí je třeba přijmout, že pracujeme pouze s prognózami, které jsou nedostatečné a shovívavé.
Considering the complexity of nature and the environment it must be accepted that one may have to work with weak and soft prognoses only.
tomto roce na summitu v Kodani.
be made at the Copenhagen summit later this year.
Je to nutné – lidstvo nemá jiné alternativy.
Climate change will constrain living conditions in a lot of regions worldwide.
Samozřejmě doufám, že jsme schopni vyhnout se překročení cíle 2 °C a že můžeme zaručit bezpečné životní podmínky pro všechny.
Certainly that we are able to avoid going beyond the 2°C target and can guarantee safe living conditions for everyone.
Není to snadný závazek, třebaže cíl nepřekročit zvýšení teploty o více než 2 °C do konce 21. století nyní schvaluje zhruba 100 zemí.
This is not an easy undertaking, although the goal not to transgress a 2°C temperature increase by the end of the 21st century is now accepted by around 100 countries.
Časové rozpětí pro konání je nicméně omezené, protože musíme řešit mnoho věcí souběžně.
Nevertheless the time span for action is narrow, because we have to solve a lot of things in parallel.
18 000 lety vystoupala globální průměrná teplota o ~8 °C během 5 000 let.
the last ice age some 18 000 years ago the global mean temperature went up by ~8°C over 5 000 years.
Dnes by se teplota, podle toho nejhoršího scénáře, mohla zvýšit o 5–6 °C za pouhých 100 let. Jedná se tedy o změnu, která je asi 25krát rychlejší než předchozí velké oteplení.
Now, as a worst case scenario, temperature could rise by up to 5-6°C within only 100 years – a change that is at least 25 times faster than the previous great warming.
Otázkou je, zda jsou naše velmi různorodé společnosti, naše infrastruktura, zemědělství nebo ekosystémy schopny vypořádat se s nepříznivými účinky tak rychlé změny či nikoliv.
The question is whether or not our highly diversified societies, our infrastructure, agriculture, or ecosystems are able to cope with the adverse effects of such a rapid change.
Je naší povinností připravit se na budoucnost.
It is mandatory to be prepared for the things to come.
2 °C potřebujeme dvě věci: musíme stabilizovat hladinu emisí v roce 2010 a poté je musíme snižovat o 2% ročně.
An international research team, including scientists from our institute, has just estimated that not going beyond the 2°C target implies two things: that we have to stabilise emissions in 2010 and, post 2010, we will have to reduce them by 2%/year.
To se zdá být zvládnutelné, pokud k tomu dá kodaňská konference mandát, v což upřímně doufáme.
This seems to be manageable if the Copenhagen conference mandates this – which is what I sincerely hope.
Pokud budeme schopni stabilizovat hladinu emisí až kolem roku 2020, budeme muset snižovat emise každým rokem o 6%, abychom nepřekročili cílovou hodnotu 2 °C, což je pořád více než hodnota stanovená na rok v Kjótském protokolu.
If we are only able to stabilise emissions around 2020 already a reduction of 6% per year is needed to keep us below the 2°C target – more than one Kyoto protocol per year.
S ohledem na úlohy různých zemí je spravedlivé uvažovat
If you were in the position to take an executive decision today, what would be the first regulation to pass?
Kdybyste měl možnost učinit dnes výkonné rozhodnutí, jaké by bylo první opatření, které byste přijal?
Considering the roles of the different countries, fairness implies to look at per capita emissions.
Občan USA vypouští ~24 tun CO na hlavu
A US citizen emits ~24 tons
2eq ročně, Číňan pouze 4, Evropan 10–12, zatímco obyvatel nejchudších nejméně rozvinutých zemí vypouští pouze ~0,1
2eq resident in the poorest least developed countries emits only a year
Do roku 2050 bychom měli dosáhnout toho, aby tun CO2eq ročně, chceme-li dodržet emise na hlavu činily 2 tuny CO2eq cílovou hodnotu 2 °C. Tato čísla také ukazují, na které straně je zapotřebí začít jednat.
A per capita emission of 2 tons CO2eq should be achieved by 2050 to stay below the 2°C target. The numbers show where action is needed.
Obecně bych navrhoval dynamičtější tvorbu politiky a plánování.
In general I would suggest organising policy-making and planning more dynamically.
V současnosti je rozhodování příliš statické, než aby mohlo náležitě reagovat na klimatické katastrofy.
Today decision-making is too static to respond adequately to climate-related disasters.
Sledujeme například, že se opětovně osidlují oblasti, které se ukázaly jako náchylné k nebezpečí, často kvůli existenci právně závazných plánů rozvoje, které nelze jednoduše měnit.
For example, we observe the rebuilding of settlements in the same risk-prone areas, frequently because legally binding development plans exist which cannot be changed easily.
Zde potřebujeme změnu paradigmatu, např. vytvoření kompenzačních prvků, které by umožnily přemístění sídel nebo průmyslových odvětví z rizikových do bezpečnějších regionů.
Here we need a paradigm shift, e.g. the development of compensatory elements which allow the relocation of settlements or industries from risk-prone to safer regions.
Očekávám, že se vlády ujmou své odpovědnosti v těchto otázkách. K pokroku může dojít ještě v tomto roce na summitu v Kodani.
I expect that governments will assume their responsibility with regard to these issues and progress can be made at the Copenhagen summit later this year.
Je to nutné – lidstvo nemá jiné alternativy.
It is necessary – humankind has no alternatives.
Kdybych byl odpovědný za energetiku, určitě bych uvedl v platnost přechodné strategie vedoucí k udržitelné výrobě.
If I were responsible for energy, I would clearly bring into force transition strategies which pave the way towards a sustainable production.
Musí být jasné, že dnešní emise znamenají zítřejší problémy.
It must be clear that today’s emissions will be tomorrow’s problems.
GÜSSING: TAM, KDE SE ZELENÝ SEN VYPLÁCÍ
GÜSSING: WHERE THE GREEN DREAM PAYS
Z města Gϋssing na jihovýchodě Rakouska, které ještě před 15 lety zažívalo hospodářský úpadek, se stalo prosperující, pokrokové město využívající obnovitelných zdrojů energie.
In 15 years, the town of Gϋssing in Burgenland in Austria has been transformed from a state of economic decline to a thriving, forwardlooking town, based on renewable energy.
Je nyní soběstačné v oblasti tepla a elektřiny a je schopné zajistit si doplňkový příjem z prodeje přebytku.
The town became selfsufficient in the field of heat and electricity and can earn additional revenue by selling any surplus.
V roce 2005 tak vydělalo 13 milionů €.
In 2005 this reached €13 million.
Špičková technologie a odhodlanost místních úřadů, zejména starosty Petera Vadasze, byly motorem změny a přispěly k tomu, že je dnes Gϋssing známý po celém světě.
Cuttingedge technology, and the commitment of the local authorities, especially the Mayor Peter Vadasz, have driven the pace of change and made a name for Gϋssing around the world.
Projekt „Biomass Energy Register“ (BEn) pro udržitelné územní řešení určený pro evropské regiony pomůže místním komunitám s plánováním jejich dodávek energie udržitelným způsobem, a to na základě místně dostupných zdrojů biomasy.
The Biomass Energy Register (BEn) for sustainable site development in European regions will help local communities plan their energy supply in a sustainable way based on locally available biomass resources.
Tento projekt nejprve probíhá ve čtyřech modelových regionech ve Spojeném království, Polsku, Německu a Itálii.
This project is being rolled out first in four model regions in the UK, Poland, Germany and Italy.
Programy pro obnovitelné zdroje energie v Gϋssingu Doba trvání 2000–2006•15,8 milionů € z ERDF•20,9 milionů € od zúčastněných organizací/orgánů•5,1 milionů € z vnitrostátních fondů
Renewable energy programmes in Gϋssing Duration 2000–06•€15.8 million from the ERDF •€20.9 million from participating organisations/authorities•€5.1 million from national funds
Iniciativa „Make it Be“ podporuje rozvoj integrovaných bioenergetických řetězců po celé Evropě.
The ‘Make It Be’ initiative supports the development of integrated bio-energy chains across Europe.
Jejím cílem je umožnit realizaci úplného potenciálu bioenergie.
The focus here is on enabling the full potential of bio-energy to be realised.
Kromě opravdového příkladu úspěchu je dnes postavení Gϋssingu takové, že zajišťuje EEE poradní úlohu v mnoha různých sítích a mezinárodních projektech.
In addition to being a practical example of success, Gϋssing’s status now assures the EEE an advisory role in many different networks and international projects.
Níže uvádíme čtyři hlavní příklady.
Here are four leading examples.
Vedle ekonomické síly, kterou tato oblast získala z obnovitelných zdrojů energie, se také těší z mnoha doprovodných výhod plynoucích z ekoturismu.
Aside from the economic strength built through renewables, the area is also enjoying many knockon benefits from eco-tourism.
Zachovat dynamiku na místní úrovni
Maintaining the momentum locally
Jak to funguje?
Güssing - How does it work?
Gϋssingský model je snadno přenosný do jiných zemí a dokonce i do jiných částí světa.
The Gϋssing model is eminently transferable to other countries and indeed other parts of the world.
Je přímou kombinací místních zdrojů s udržitelnou, inovativní technologií.
It is a straightforward combination of local resources with sustainable, innovative technology.
Ředitel EEE Reinhard Koch nedávno představil tento model na zasedání OSN ve Vídni a svůj zájem například vyjádřili vládní představitelé Srí Lanky.
EEE director Reinhard Koch recently presented the model to a meeting of the United Nations in Vienna and there has even been interest from the government in Sri Lanka.
Gϋssing pečlivě zvážil své možnosti v oblasti přírodních zdrojů a založil svůj program týkající se obnovitelných zdrojů energie na bohatých místních zásobách dřeva a na zemědělské výrobě.
Gϋssing took careful stock of its natural resources and based its renewable energy programme on the plentiful local supplies of wood and agricultural output.
Založením Evropského centra pro obnovitelné zdroje energie (Europäisches Zentrum für erneuerbare Energie, EEE) v roce 1996 se Güssing dostal do popředí v oblasti výzkumu a vývoje.
It took the lead in research and development by founding the European Centre for Renewable Energy (EEE) in 1996.
Díky vynikající kvalitě v tomto oboru získalo EEE celosvětové renomé.
The EEE now has a worldwide reputation for its excellence in this field.
Koordinuje veškeré činnosti související s energiemi v okrese Güssing, pořádá přednášky a školení v oblasti obnovitelných zdrojů energie a okružní cesty po eko-energetickém kraji, jak se nazývá okolní region spojující 10 obcí.
It coordinates all energy-related activities in the Güssing region, and organises lectures and training in the field of renewable energy and tours through Eco Energy Land, the surrounding region of 10 municipalities.The Gϋssing model is a network of decentralised power plants, based on biomass.
Gϋssingský model je tvořen sítí decentralizovaných elektráren využívajících biomasu.
Between them they generate electricity for the town and heat properties and communal buildings.
Tyto elektrárny společně vyrábějí elektrickou energii pro město a dodávají teplo domácnostem i obecním budovám.
The total reliance on local raw materials ensures a high level of valueadded for local producers, as well as sustainable woodland management.
Úplně spolehnutí se na místní suroviny zajišťuje vysokou úroveň přidané hodnoty pro místní producenty a také udržitelné lesní hospodářství.
Overall, this network of plants in Güssing has a capacity of 24 thermal Megawatts and 4 Megawatts of electricity, supplying ca.
Celkově má síť těchto zařízení v Güssingu tepelný výkon 24 MW a elektrický výkon 4 MW, přičemž ročně dodává zhruba 50 000 MWh tepla a asi 30 000 MWh elektřiny.
50 000 MWh of heat and ca. 30 000 MWh of electricity per year.
Neočekávaný úspěch, který město zažívá v posledních 15 letech, inspiroval také jiné oblasti Rakouska.
The success story of the last 15 years has been an inspiration to other areas in Austria.
Okolní region, v němž žije 28 000 obyvatel, si stanovil ambiciózní cíl dosáhnout uhlíkové neutrality a 85% snížení emisí
There is an ambitious target to achieve carbon neutrality and an 85% reduction in
CO do roku 2010 pomocí četných
CO emissions in the surrounding
2 továren na zpracování biomasy.
2 region, home to 28 000 inhabitants, by 2010 using several dozen biomass plants.
Gϋssingský model je dynamickým procesem, který si neustále klade nové cíle v oblasti know-how a účinnosti.
The Gϋssing model is a dynamic process where there are always new goals to achieve in know-how and efficiency.
Další výzvou pro město je rozvoj nových agropaliv, která by nekonkurovala potravinářské výrobě.
The next challenge for the town is to develop new agri-fuels which do not compete with food production.
Projekt „Coach Bioenergie“, který je součástí programu INTERREG IVB, byl nově zahájen v lednu 2009, aby podpořil udržitelné využívání biomasy ve středoevropském regionu.
Coach Bioenergie, part of the INTERREG IVB programme, is a new project launched in January 2009 to promote the sustainable use of biomass in the Central European Region.
Projekt „RENEWED“ se celý týká vytvoření evropské sítě bioenergetických okresů.
RENEWED is all about establishing a European network of bio-energy districts.
Do studií proveditelnosti a rozvojových projektů budou zapojeny místní komunity, aby se tak zvýšilo povědomí o daném potenciálu na všech správních úrovních.
Feasibility studies and development projects will involve local communities and boost awareness of the potential at all administrative levels.
LA RÉUNION – OSTROV S POSLÁNÍM navázal partnerství s francouzskou nadnárodní společností SIDEC, s níž vyhrál cenu za inovaci RegioStars 2009.
LA RÉUNION AN ISLAND WITH A MISSION award for what was for a while, the largest concentration of photovoltaic panels on French territory.
Čistější energie zaměstnává lidi
Cleaner energy employs people
Francouzský ostrov La Réunion je stále považován za tropický ráj, ovšem ráj v ohrožení.
The French island of Réunion is still considered to be a tropical paradise – a paradise under threat.
Dopad globálního oteplování zde intenzívně pocítí, nicméně ostrované se stavějí k tomuto problému čelem.
The impact of global warming will be felt keenly here but the islanders are meeting the challenge head on.
Nerezignovali, ani se nenechali uchlácholit, naplno postupují vpřed do světa obnovitelných zdrojů energie.
Far from complacent or resigned, they are going full steam ahead into the world of renewable energy.
Od roku 2000 toto odvětví zaměstnává na ostrově více než 600 lidí.
Since 2000 more than 600 people have been employed by the sector on the island.
Philippe Berne, místopředseda regionální rady, poznamenává, že se to nemusí zdát hodně, ale převedeme-li tento počet na velikost Francie, vyjde nám na 50 000 pracovních míst.
As Philippe Berne, vice-president of the Regional Council points out, that might not seem like a lot, but scaled up to the size of France it would work out at 50 000 jobs.
„Jedná se o tvůrčí způsob zaměstnávání lidí,“ vysvětluje.
“It’s a creative way of employing people,” he explains.
Panorama navštívila La Réunion, zajímá ji, zda je cíl ostrova dosáhnout energetické nezávislosti do roku 2025 proveditelný, a zkoumá, zda se ostrov oprávněně prohlašuje za světového lídra v oblasti fotovoltaické energie.
Panorama visits Réunion, considers how feasible the island’s goal of reaching energy independence by 2025 is and takes a look at its claim to be a world leader in photovoltaic energy.
Toto tvrzení se zrodilo z vize jednoho muže.
A claim that has its origins in one man’s vision.
Regionální financování – stát si za snem, vytvořit průmyslové odvětví
Regional funding – backing a dream, creating an industry
Berne nemá rád, když někdo tvrdí, že obnovitelné zdroje jsou dražšími zdroji energie.
Berne is impatient with the idea that renewables are a more expensive source of energy.
„Musíte vnímat věci v souvislostech, je třeba vzít v úvahu pracovní místa, která tato oblast vytváří, a také růst.
“You need to consider the wider picture, the jobs the field creates, the growth, must also be factored in.
Je zapotřebí učinit globální analýzu.
One needs to do a global analysis.
Není možné dívat se jen na jednu suchou rozvahu.“ Je přesvědčen, že ostrov jde správným směrem.
It is not about just looking at one, dry balance sheet.” He believes the island can see where it needs to be going.
„Na první pohled se to může zdát dražší, ale je to budoucnost,“ říká Berne.
“At a first glance it might look more expensive, but it is the future,” says Berne.
Alain Orriols žije na ostrově 21 let. Krátce po svém příjezdu zde založil svou vlastní elektrickou společnost.
Alain Orriols has been on the island for 21 years, having established his own electrical company shortly after he arrived.
S nárůstem obyvatelstva a komerčního sektoru rostl také obchod. Netrvalo dlouho a Orriols expandoval, přijal více zaměstnanců a od té doby se vlastně počet pracovních smluv neustále zvyšoval.
As the population and the island’s commercial sector grew, so did his business and it wasn’t long before he expanded, taking on more staff, fulfilling an ever increasing number of contracts.
A přestože přišel čas jít do důchodu, Orriols našel novou vášeň – obnovitelné zdroje energie.
But although retirement beckoned, Orriols had developed a new passion, renewable energy sources.
Všechno prodal a znovu investoval do průkopnického projektu.
He sold up and reinvested everything in an innovative project.
„Zdálo se, že fotovoltaická energie je dobrý nápad. Měli jsme prostor na střeše, sluneční svit a potřebovali jsme elektřinu.
“Photovoltaics seemed like a good idea, we had roof space, sunshine and the need for electricity.
Dejme se do toho, říkal jsem si,“ vzpomíná Orriols.
I thought – let’s put the whole thing together,” says Orriols.
Tlak na energetickou nezávislost přináší ostrovu La Réunion vlastní specifické výzvy.
The push for energy independence presents its own particular challenges on Réunion.
Strže, řady kopců a jiných terénních prvků ztěžují napojení elektřiny na síť.
Ravines, ranges of hills and other features make it hard to connect the electricity to the grid.
Dřívější zařízení, postavená v 80. a 90. letech, byla skromná a sloužila jednotlivým rodinám.
Early installations, set up in the 80s and 90s were relatively modest and served isolated families.
Ostrov nadto leží v cyklonové zóně, takže veškeré zařízení na střechách musí být schopno snášet extrémní počasí a větry o síle 280 km/h a také musí být plně pojištěno.
The island is also in a cyclone zone so all the equipment on the roofs must be able to tolerate extreme weather and winds that can reach 280km/h, and be fully insured.
V 90. letech se provozovatelé a techničtí partneři postupně s touto technologií obeznámili.
In the 90s operators and technical partners grew familiar with the technology.
Navíc byli motivováni, neboť rostoucí počet továren a nové odvětví vytvářely tlak na síť a ceny benzinu stoupaly.
They were also more motivated as increasing numbers of factories and new industry put pressure on the grid and petrol prices mounted.
A právě v tomto okamžiku ostrov rozpoznal potenciál, který skýtalo využití místních provozovatelů a instalačních firem, které pracovaly se slunečními kolektory již jedno celé desetiletí.
It was at this point that the island recognised the potential of using the local operators and installers who had been working with photovoltaics for a decade.
Museli také promyslet, jak se má využívat vyrobená elektřina.
So he knocked on the doors of industrial installations, wanting to use their roof space.
Francouzský poskytovatel elektrické energie, EDF, nebyl připraven přijímat v místě energii ze slunečních kolektorů do rozvodné sítě.
Immediate enthusiasm was not forthcoming, but he persisted, part of the fun being in turning around a situation and making something work.
Dále nebyla řádně stanovena sazba za její nákup, přičemž náklady na tuto technologii byly značné.
Investing all he had in his new passion, he still couldn’t break even and when it came to make or break time, he took his idea to the top and presented it to the President of the Region of Réunion, Paul Verges.
Zpočátku se nesetkal s úplným nadšením, ale vytrval.
They also had to work out how to harness the electricity generated.
Třebaže investoval vše, co měl, do své nové vášně, neměl dost, a když nastal příhodný čas, šel se svým nápadem na ta nejvyšší místa a představil ho Paulu Vergesovi, předsedovi regionální rady ostrova La Réunion.
French electricity provider, EDF, was not ready, locally, to receive energy from photovoltaics into the grid, the tariff for purchase wasn’t well defined and the cost of the technology was significant.
O dva dny později získal potřebné finanční prostředky a o rok později
Two days later he had his funding, and a year later he was in partnership with the French multinational SIDEC with whom he won the 2009 RegioStars Innovation
„Otevřeně prohlašuji, že bez daňového osvobození a evropského financování by se tento projekt nikdy nerozjel,“ říká Orriols.
“Without the tax break and European funding I can honestly say this project would never have got off the ground,” says Orriols.
opatření a prostředky z ERDF nám umožnily snížení nákladů na zařízení a díky nim jsme také začali vydělávat.“ Každým rokem dodáváme nová velká zařízení a 10 až 15 megawattů v současnosti pochází z fotovoltaických článků.
allowed us to reduce the cost of the installations and start to make a profit.” Every year sees substantial new installations and 10 to 15 megawatts now come from photovoltaic cells.
V poměrně krátkém období byla využita dostupná plocha. Dnešní výzvou je najít nová místa, na která lze články instalovat.
In a relatively short time the available area has been harnessed and now the challenge is to find new places on which to install the cells.
A proč La Réunion?
So why Réunion?
Ostrov má nejlepší možnou motivaci, uvědomuje si svou zranitelnost tváří v tvář globálnímu oteplování.
The island has the best motivation possible, a realisation of its own vulnerability in the face of global warming.
Odborníci se shodují na několika věcech: extrémní povětrnostní vlivy znamenají větší počet cyklonů, přičemž mnohé z nich budou daleko silnější, než je tomu dnes.
There are things experts agree on: extreme weather patterns mean a greater number of cyclones, many of which will be more violent than at present.
„Musíme vzít v potaz přívaly vody a záplavy,“ vysvětluje Philippe Berne, místopředseda regionální rady.
“We have to consider water run-off and flooding”, explains Philippe Berne – vice-president of the Regional Council.
Mezi špatné zprávy patří také zvýšení teploty a hladiny moří.
The rise in sea temperature and level is also bad news.
Relativně malé zvýšení teploty vede k tomu, že korály začínají blednout a slábnout.
It will not take an increase of many degrees to cause the coral to start blanching and becoming weaker.
„Potřebujeme, aby naše útesy byly v pořádku,“ pokračuje Berne.
“We have to have our reefs in good order,” Berne continues.
Důvodem není jen podpora biologické rozmanitosti, ale skutečnost, že za každým útesem je pláž a za pláží vesnice.
The reason is not only to support biodiversity, but because behind every reef lies a beach and behind every beach, a village.