natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Navzdory nedávnému pokroku je nutnodále rozvíjet kulturu hodnocení politiktrhu práce k zefektivnění aktivních politik.
Despite recent progress, an evaluationculture for labour market policiesneeds to be further developed to makeactive policies more effective.
I když se situace v Evropě rychle zlepšuje v souladu s tím, jak se praxe prováděníhodnocení stává rozšířenější, vývoj kultury hodnocení politik trhu práce je v mnoha členských státech EU dosud na počátku.
Although the situation in Europe is rapidly improving as the practice of conducting evaluations becomes more widespread, development of an evaluation culturefor labour market policies is still in its infancy in many EU Member States.
Hodnocení účinků a sledováníprovádění aktivních politik trhu práce jsou důležité kroky v procesu zlepšovánípolitických konceptů s cílem zajistit lepší výsledky.
Evaluating the effects and monitoring the implementation of ALMPs are importantsteps in the process of improving policy design in order to secure better results.
Lidskýkapitál, technologie a růstvčlenských státech EU
Human capital, technology and growth in the EU Member States
Přestože je lidský kapitál těžištěm lisabonské strategie, byly investice dovysoce kvalifikované pracovní sílyvelmi nedostatečné.
Human capital is at the heart of the Lisbon Strategy but investment in ahigh-skilled workforce has been ratherdisappointing.
Lidský kapitál spolu s technologií byly stanoveny jako základ lisabonské strategies cílem zvýšit produktivitu EU v rámci hospodářství založeného na znalostech.Avšak zejména investice do vysoce kvalifikované pracovní síly byly velminedostatečné.
Human capital together with technology have been put at the heart of the Lisbon Strategy with the aim to increase EU productivity in the context of the knowledgebased economy. However, particularly investment in a highskilled workforce hasbeen rather disappointing.
Vsoučasnosti EU vyčleňuje na vysokoškolské vzdělávání přibližně1,2 % svého HDPv porovnání s téměř 2,9 % v USA.
Currently, the EU allocates approximately 1.2% of its GDP in higher education compared with nearly 2.9% in the US.
Tyto nedostatečné investicedo vysoce kvalifikované pracovní síly jsou považovány za jeden z hlavníchdůvodů poměrně pomalého růstu v Evropě v posledních letech.
This underinvestment in a highskilled workforce has been seen as one of the main reasons behindthe relatively slow growth in Europe in the past years.
Revidovaná lisabonská strategie z roku 2005 a následné Integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost (2005–2008) tedy ještě více zdůraznily nutnost zvýšit investice dolidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání a kvalifikace.
The 2005 revised Lisbon Strategy and the subsequent Integrated Guidelines for Growth and Jobs(2005–2008)have thus placed an even stronger emphasis on the need to investmore in human capital through better education and skills.
Některé modely hospodářského růstupovažují lidský kapitál za doplňkovývstup pro výrobní proces spolu s fyzickým kapitálem a pracovní silou …
Some growth models treat human capital as an additional input in the production function, alongside physical capital and labour …
Několik modelů ve stávající ekonomické literatuře spojuje lidský kapitál s hospodářským růstem a obecně sleduje dva hlavní přístupy.
Several models in the existing economic literature link human capital to economic growth and they broadly follow two main approaches.
Standardní přístuppovažuje lidský kapitál za doplňkový vstup pro výrobní proces spolu s fyzickýmkapitálem a pracovní silou.
A standard approachtreats human capital as an additional input in the production function, alongsidephysical capital and labour.
Vtomto přístupu je hnací silou růstu akumulace lidského kapitálu.
In this approach, growth is driven by the accumulationof human capital.
Proto rozdíly v tempech růstu mezi jednotlivými zeměmi lzevysvětlit rozdíly v rychlosti, s jakou tyto země akumulují lidský kapitál.
Consequently, differences in growth rates across countries canbe explained by differences in the rates at which these countries accumulatehuman capital.
Tosamozřejmě předpokládá, že vzdělání ovlivňuje produktivitu pracovníků stejnýmzpůsobem bez ohledu na to, jaký druh práce vykonávají.
This implicitly considers education as affecting the workers' productivity in the same way, regardless of the type of job they perform.
Zaměstnanost v Evropě vroce 2006
Employment in Europe 2006 explain the difference in growth rates between countries in terms of differences inhuman capital stocks, thus in the ability of countries to create and absorb newtechnologies.
… zatímco jiné modely spojují fond lidského kapitálu s vytvářením a absorpcínových technologií.
It sees education as especially important for jobs requiring innovation and adaptation to change, which are growing fast in a knowledgebased economy.
Podle druhého přístupu je hnací silou růstu fond lidského kapitálu, který určujeschopnost země vytvářet nové technologie a absorbovat nové technologie vyvinuté v ostatních zemích.
A skilled workforce is better at creating and absorbing new technologies andtherefore at generating technological progress.
Vhospodářství založeném naznalostech je vysoce kvalifikovaná a přizpůsobivá pracovní síla pro růstnezbytná.
In a knowledgebased economy, a highskilled and adaptable workforce isessential for growth.
Jelikož lidský kapitál a technologie jsou považovány za rozhodující činitele produktivity v EU, byl tento alternativní přístup přijat pro účely empirickéhoposouzení účinků vysoce kvalifikované pracovní síly na růst prostřednictvím technologického pokroku v členských státech EU.
Since human capital and technology are seen as key determinants of EU's productivity, this alternative approach has been adopted to examine empirically the growtheffects of a highskilled workforce through technological progress in the EU Member States.
Avšak zejména v hospodářstvízaloženém na znalostech, v němž technologický pokrok může vytvářet ekonomickou nerovnováhu, není pro hospodářský růst rozhodující úroveň lidského kapitálunebo jeho složení, ale rovněž přizpůsobivost.
However, especially in a knowledgebased economy where technological progress can create an economic imbalance, it is not only the level of humancapital or its composition but also adaptability that matters for economic growth.Adaptability of workers is crucial for effective reallocation of resources in responseto changes in economic conditions.
Přizpůsobivost pracovníků je rozhodující pro efektivní přerozdělování zdrojů v reakci na změny ekonomických podmínek.
Although the capacity to adapt to change is oneof the main features of a well-educated workforce, it is reasonable to assume thatthe degree of adaptability of the workforce is sensitive to the forms of work organisations workers face.
Ačkoliv schopnost přizpůsobit se změně je jedním z hlavních rysů dobřevzdělané pracovní síly, je přiměřené předpokládat, že stupeň přizpůsobivosti pracovní síly je citlivý na formy organizace práce, s nimiž se pracovníci setkávají.Proto mohou mít účinky kvalifikované pracovní síly na růst různý význam v závislosti na tom, zda je pracovní prostředí navrženo tak, aby podněcovalo účinnévyužívání přizpůsobivosti kvalifikovaných pracovníků technologickému pokroku.
Consequently, the growth effects of a skilled workforce mayhave different magnitudes depending on whether the work environment is designedto encourage the effective use of the adaptability of the skilled workers for technological progress.
Odhad panelových údajů ze 14 členských států EU naznačuje význam kvalifikované pracovní síly pro technologický pokrok prostřednictvím vytváření a absorpce technologií …
An estimation of panel data from 14 EUMember States suggests the importanceof a skilled workforce for technologicalprogress through technology creationand absorption …
K posouzení těchto předpokladů se používá model využívající panelové údaje ze14 členských států EU s pozorováními za každých pět let v období mezi lety 1960a 2000.
To assess these assumptions, a model using panel data in 14 EU Member Stateswith observations for every five years between 1960 and 2000 is used.
Tento model odhaduje dopad vysoce kvalifikované pracovní síly (měřenojako podíl dospělého obyvatelstva s vysokoškolským vzděláním z celkovéhopočtu dospělého obyvatelstva) na technologický pokrok. Důležité je rozlišenídopadu vysoce kvalifikované pracovní síly na schopnost země inovovat a na jejíschopnost držet krok s technologicky nejrozvinutější zemí.
It estimatesthe impact of highskilled labour, measured here in terms of fraction of adult population with tertiary education in total adult population, on technological progress.An important distinction is made between the impact of highskilled labour on acountry's capacity to innovate and on its ability to catch up with the technologyleader.
Rychlost posledněuvedeného závisí na podílu vysoce kvalifikovaných pracovníků na pracovní síle a na vzdálenosti od technologické hranice.
The speed of the latter is a function of both the proportion of high-skilledworkers in the workforce and its distance to the technology frontier.
Jak se země blíží k technologickéhranici, dopad přijímání technologie slábne a na významu nabývá schopnostpřicházet s vlastními inovacemi v dané zemi.
As a countrynears the technology frontier the impact of technology adoption weakens and theability to innovate domestically gains importance.
Výsledky svědčí o pozitivnímdopadu kvalifikované pracovní síly na schopnost členských států EU vytvářetnové technologie na domácí půdě a absorbovat technologie vyvinuté v zahraničí.
The results suggest a positiveimpact of skilled labour on the ability of EU Member States to create domestically new technologies and to absorb technologies developed abroad.
… ale v zemích blízko technologickéhranice záleží také na pracovnímprostředí usnadňujícím přizpůsobivost.
… but a working environment facilitating adaptability matters too in countries close to the technology frontier.
Empirické výsledky podporují rovněž předpoklad, že účinky na technologickýpokrok budou významnější v zemích, které se nacházejí blíže technologickéhranici a v nichž pracovní prostředí podporuje schopnost vysoce kvalifikovanýchpracovníků přizpůsobovat se změnám ekonomických podmínek.
The empirical results also support the assumption that the effects on technologicalprogress will be more significant in countries that are closer to the technologicalfrontier and where the working environment supports the capacity of high-skilledworkers to adapt to changes in economic conditions.
Ve skutečnostikombinace vysoce kvalifikované pracovní síly a pružného pracovního prostředízvyšuje schopnost zemí vytvářet nové technologie.
Indeed, a combination of ahigh-skilled workforce and a flexible working environment enhances the ability ofcountries to create new technologies.
Celkový podíl pracovníků EU žijících v jiném členském státě je poměrněmalý, v jednotlivých zemích se však liší.
The overall share of EU workers living inanother Member State is relatively small,but varies from country to country.
Geografická pracovní mobilita občanů EU zůstává ojedinělým jevem, a to jak v poměru k celkovému počtu obyvatel EU, tak i v porovnání s počtem přistěhovalců z třetích zemí do EU.
Geographic labour mobility of EU citizens remains a limited phenomenon bothrelative to the total EU population and compared to migration from third countriesto the EU.
Vsoučasnosti žije v jiném členském státě EU méně než2 % obyvatel EU v produktivním věku, naprostá většina z nich ze starých 15 členských států.
Currently, less than 2% of EU working age citizens live in another EUMember State, the biggest majority of them from the old 15 Member States.
To je méně než 20 % celkové pracovní síly EU pocházející zezahraničí.
Thisis less than 20% of the total foreign-born labour force of the EU.
Mezi jednotlivými členskými státy však existují značné rozdíly.
There are nevertheless, substantial differences across Member States.
Roční přeshraniční mobilita mezi zeměmi EU-15 je nízká a mobilita z novýchčlenských států do starých členskýchstátů je i nadále omezená.
Executive summary mobility from the new to the old Member States remains limited.
Míra mobility s ohledem na toky pracovníků z EU-10 do EU-15 po rozšíření byla podle důkazů až dosud omezená a přesun za prací z členskýchstátů EU-15 do EU-10 byl zanedbatelný.
Mobility rates with respect to flows of workersfrom the EU-10 to the EU-15 after enlargement have been limited according to theevidence so far and the flow from EU-15 to EU-10 Member States has been largely negligible.
Míra regionální mobility v EU je podstatně vyšší, avšak ze srovnání s USAvyplývá, že je zde potenciál ke zvýšení.
Regional mobility rates in the EU aresignificantly higher, but comparisonswith the US still suggest a potential forincrease.
Regionální mobilita v rámci členských států je podstatně vyšší než přeshraničnímobilita, ačkoliv se míra regionální mobility mezi jednotlivými zeměmi značněliší a v nových členských státech je v porovnání se starými členskými státy podstatně nižší.
Regional mobility within Member States is significantly higher than cross-bordermobility, although regional mobility rates between countries vary greatly and aresubstantially lower in the new Member States compared with the old Member States.
Celkově je míra geografické mobility v EU nižší než v USA. Ačkoliexistující rozdíl v mobilitě oproti USAnení tak velký, jak se někdy udává, naznačuje, že v EU může být potenciál pro vyšší mobilitu.
Overall, geographic mobility rates in the EU are lower than in the US.Although not as wide as sometimes claimed, the existing mobility gap with the USsuggests that there may be a potential for higher mobility in the EU.
Lidé v EU-15, kteří se stěhují, jsou v průměru mladí, vysoce kvalifikovaní,svobodní, bezdětní a většinou pracujína vysoce kvalifikovaných administrativních pozicích.
EU-15 movers are on average young,highly educated, single, without children and tend to work in high-skilledwhite-collar positions.
Občané EU-15, kteří se stěhují za prací do jiných zemí, většinou pracují na vysocekvalifikovaných administrativních pozicích a jsou významně mladší, vzdělanější,většinou svobodní a s menší pravděpodobností mají děti než průměrná pracovnísíla a přistěhovalci ze zemí, které nejsou členskými státy EU.
Internationally mobile EU-15 citizens tend to work in highskilled white-collarpositions and are significantly younger, better educated, mostly single and lesslikely to have children than the total labour force and migrants from non-EU countries.
Jejich úroveň kvalifikace se od roku 2000 zvýšila a zdá se, že existuje tendence k vyšší mobilitě i u starších pracovníků.
Their skill level has increased since 2000, and there seems to be a trend tohigher mobility among older workers.
Mobilní pracovníci z nových členskýchstátů jsou ještě mladší, s vyššímpodílem žen, mají většinou střední kvalifikaci a pracují spíše v pomocnýchodvětvích a povoláních.
Mobile workers from the new Member States tend to be even younger, with ahigher proportion of women, havingmostly medium skill levels and tendingto work in complementary sectors andoccupations.
Vporovnání se svými protějšky z EU-15 jsou mezinárodně mobilní pracovníci z členských států EU-10 ještě mladší, vykazují vyšší podíl žen a s významně nižšípravděpodobností jsou vysokoškolsky vzdělaní, ale zahrnují vysoký podíl středněkvalifikovaných osob.
Compared to their EU-15 counterparts, internationally mobile workers from the EU-10 Member States are even younger, show a higher share of female workersand are significantly less likely to be highly educated, but include a very highshare of medium-skilled persons.
Proto je méně pravděpodobné, že se budou nacházet vevysoce kvalifikovaných pozicích, ale podstatně častěji se vyskytují v kvalifikovaných dělnických a jednoduchých povoláních, což svědčí o jejich pomocné roliv hospodářství hostitelských zemí.
They are therefore less likely to be in highskilled positions, but have a substantially higher concentration in skilled blue collar and elementary occupations, which would suggest their complementary role inthe host countries' economies.
Míra zaměstnanosti osob z EU-10,které se stěhují, je dosud nižší nežprůměr EU-15, ale rychle se zlepšuje.
Employment rates of EU-10 movers arestill lower than the average of EU-15,but have been improving rapidly.
Míra zaměstnanosti mobilních občanů EU-15 je velmi obdobná (ne-li vyšší) jakou domácího obyvatelstva v produktivním věku.
The employment rates of mobile EU-15 citizens are very similar, if not higher thanthose of the total working age population.
Míra zaměstnanosti u občanů EU-10 pobývajících ve starých členských státech se v posledních letech značně zvýšila, blíží se zaměstnanosti domácího obyvatelstva a osob, které se stěhují v EU-15,a je podstatně vyšší než u osob, jež nejsou státními příslušníky členských států EU.
Employment rates of EU-10 citizensresident in the old Member States have increased considerably over recent years,are close to those of the overall population and EU-15 movers, and substantiallyhigher than for non-EU nationals.
U většiny zemí údaje naznačujíomezený nárůst budoucí mobility.Očekávané úrovně mobility ze zemí EU-8 do starých členských států nebudou pravděpodobně představovat problémy pro jejich trhy práce.
Data show some limited increase inexpected future mobility for most countries. Expected mobility levels from the EU-8 countries to the old Member States are unlikely to pose problems fortheir labour markets.
Údaje z průzkumu o úmyslech evropských občanů přestěhovat se v příštích pětiletech do jiné země naznačují, že přeshraniční mobilita mezi členskými státy EU-15 se pravděpodobně poněkud zvýší, ale v krátkodobém a střednědobém horizontu nijak významně.
Survey data on the intention of European citizens to move to another country in thenext five years indicate that cross-border mobility between the EU-15 Member States is likely to increase somewhat but probably not greatly in the short and medium term.
Mezi zeměmi EU-8 mají Česká republika, Maďarsko, Slovensko a Slovinsko očekávané míry mobility, které jsou nižší než u většiny starýchčlenských států.
Among the EU-8 countries, the Czech Republic, Hungary, Slovakia and Slovenia have expected mobility rates which are below that of most old Member States.
Očekávaná mobilita ze tří pobaltských zemí a Polska je podstatně vyšší než u zbytku členských států, není však pravděpodobné, že by to pro trhypráce přijímajících zemí představovalo velké a trvalé problémy.
Expected mobility from the three Baltic countries and Poland is significantly higher than that from the rest of the Member States, but this is unlikely to posemajor and lasting challenges for the labour markets of the receiving countries.Looking at longer-term developments, demographics are likely to act as a brake onmobility, particularly because of a decrease in the younger age group, which hastended to be the most mobile.
Při pohledu nadlouhodobější vývoj bude jako brzda mobility pravděpodobně působitdemografický vývoj, zejména kvůli poklesu v mladší věkové skupině, která jevilanejvyšší sklony k mobilitě.
Efforts to increase geographic mobilityin the EU need to continue, both interms of further reducing legal andadministrative barriers and tackling thesocial, cultural, educational and infrastructure barriers.
Vzhledem k poměrně nízkým úrovním mobility v Evropě je nezbytné dále podporovat volný pohyb pracovníků jako jednu ze základních svobod evropskýchobčanů, a to i s ohledem na jeho přínos pro lepší fungování trhů práce.
Given the relatively low mobility levels in Europe, it is essential to further fosterthe free movement of workers as one of the fundamental freedoms of Europeancitizens and for its contribution to a better functioning of labour markets.
Musípokračovat úsilí o další snižování a odstraňování existujících právních a správníchpřekážek mobility, včetně přechodných opatření bránících volnému pohybu pra-
Effortsto further reduce and remove existing legal and administrative barriers to mobility,including the transitional arrangements for the free movement of workers fromnew Member States, need to continue.
Úsilí o zvýšení geografické mobility v EU musí pokračovat, a to jak s ohledem na další snižováních právních a správních překážek, tak i na nutnostřešení sociálních, kulturních,
However, even if all administrative barriersand information hurdles to mobility were removed, the social, cultural, educational and infrastructure barriers to mobility would still remain as the main obstacles.Tackling these obstacles will require policy actions aimed at fostering the integration and acceptance of newcomers, providing more attractive urban environments
Zaměstnanost v Evropě vroce 2006 vzdělanostních a infrastrukturníchproblémů.
Employment in Europe 2006 and housing markets, improving language skills, raising educational levels, andhelping young people to gain first mobility experiences through studies or internships abroad.
Politiky v oblasti geografické mobilityje nutno dát do souvislosti s ostatnímipolitikami.
Policies on geographic mobility need tobe put in context with other policies.
Geografická mobilita představuje rozhodující prvek ve strategii, jak zvládnoutsoučasné a budoucí problémy na trhu práce v rozšířené EU.
Geographic mobility represents a crucial element in the strategy to cope with thecurrent and future labour market challenges in the enlarged EU.
Aby však bylo možnozajistit účinnou politickou reakci na tyto problémy, musí být politiky zaměřené nageografickou mobilitu provázány s opatřeními v oblasti ostatních politik zaměstnanosti, vzdělávání a přistěhovalectví.
However, in orderto provide an efficient policy response to these challenges, policies on geographicmobility need to be coupled with actions in the field of other employment policies, education and immigration.
Navzdory dalšímu pokroku v oblastizaměstnanosti v EU zůstává dosaženílisabonského cíle i nadále výzvou.
Despite further progress in the employment situation in the EU, reaching the Lisbon target remains a challenge.
Situace v oblasti zaměstnanosti v rozšířené EU se v roce 2005 dále zlepšovala, a to i přes zpomalení hospodářského růstu.
The employment situation in the enlarged EU continued to improve in 2005despite the slowdown in economic growth.
Dalšího pokroku bylo dosaženo, pokudjde o celkovou míru zaměstnanosti, míru zaměstnanosti žen a zvláště starších pracovníků; přesto dosažení celkového lisabonského cíle v oblasti zaměstnanostizůstává velkou výzvou.
Further progress was achieved in termsof overall, female and particularly older worker employment rates; though reaching the overall Lisbon employment target remains a major challenge.
Bude nutné vynaložit zvýšené úsilí ve všech třech prioritních oblastech stanovených v hlavních směrech zaměstnanosti; a to přilákání a udržení více lidí v zaměstnání, zvýšení nabídky pracovních sil a modernizacesystémů sociální ochrany; zlepšení přizpůsobivosti pracovníků a podniků a vyššíinvestice do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání a kvalifikace.
Increasedefforts will be needed in all three priority areas identified by the Employment Guidelines; namely attracting and retaining more people in employment, increasing labour supply and modernising social protection systems; improving theadaptability of workers and enterprises; and increasing the investment in humancapital through better education and skills.
Členské státy musí vytyčit a zrealizovatucelené balíčky reforem zaměřené nazvýšení pružnosti a jistoty na jejichtrzích práce…
Member States need to identify andimplement comprehensive reform packages aimed at enhancing the flexibilityand security of their labour markets…
Závěry z poslední společné zprávy o zaměstnanosti zdůraznily význam ucelenéhopřístupu k reformě vzhledem k rychlým strukturálním změnám, které s seboupřináší stárnutí obyvatelstva a globalizace.
The conclusions of the last Joint Employment Report stressed the importance of acomprehensive approach to reform in the face of rapid structural changes broughtabout by ageing and globalisation.
Toto tvrzení dokládají zjištění zprávyo zaměstnanosti v Evropě z tohoto roku.
The findings of this year's Employment in Europe corroborate this assertion.