natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jedním z nejdůležitějších způsobů penalizování diskriminačních činů nebo chování je podání žaloby.
One of the most important ways of penalising discriminatory acts or behaviour is to take legalaction.
Osoba, jejíž práva jsou porušena, se může rozhodnout podat žalobu sama, nebo za pomoci nevládní organizace, odborové organizace nebo nezávislého národního orgánu pro rovnoprávnost.
The person whose rights are infringed may decide to take action alone, or he/shemay be assisted by an NGO, trade union or independent national equality body.
V některých případech může požádat, aby jeden z těchto činitelů vedl soudní stíhání jejím jménem.
In somecases, he/she may request that one of these actors pursue legal action on their behalf.
PRÁVNÍ PŘÍPADY BY MĚLY MÍT ŠIRŠÍ DOPAD NA SPOLEČNOST
LEGAL CASES SHOULD HAVE A WIDER IMPACT ON SOCIETY
Rozhodnutí podat žalobu jménem obětí diskriminace je důležité nejen z hlediska hledání nápravy za porušení práv jedince.
The decision to take legal action on behalf of victims of discrimination is important, not onlyin terms of seeking redress for the infringement of an individual's rights.
Případy mohou mít důležitý řetězový efekt na řešení širší diskriminace ve společnosti.
Cases can have animportant knock-on effect on tackling discrimination more widely in society.
Potřeba strategicky vybírat případy, jež by měly mít maximální dopad, je jasně stanovena v ustanoveních od INTERIGHTS (s. 22) a Irského orgánu rovnoprávnosti (s. 26).
The need to strategically select cases to have maximum impact is clearly stated in the articles from INTERIGHTS (p.
Příklady případů z Evropského centra pro práva Romů (s.
The case examples from the European Roma Rights Centre (p.
23) jsou užitečnou ilustrací toho, jak může soudní stíhání vést k precedentním soudním rozhodnutím týkajícím se diskriminace v oblasti koupě zboží a služeb a v zaměstnání.
23) are a useful illustration of how legal action can leadto landmark judgments in the areas of goods and services and employment discrimination.
Klíčovou rolí národního orgánu rovnoprávnosti (NOR), jak je definována ve směrnici o rovnosti ras, je poskytovat „nezávislou pomoc obětem diskriminace při zkoumání jejich stížností ohledně diskriminace”.
Akey role of the national equality body (NEB), as defined in the Race Equality Directive, isto provide “independent assistance to victims of discrimination in pursuing their complaintsabout discrimination.”
Pro některé NOR se jejich pravomoci rozšiřují za pouhou nabídku pomoci až k podpoře právního řízení jménem stěžovatelů.
For some NEBs, their powers extend beyond offering advice to supporting legal proceedings on behalf of complainants.
Například v Belgii dává orgán pro rovnoprávnost přednost řešení stížnosti smírem nebo prostřednictvím mediace, ale domnívá se, že nejzazším řešením může být nutnost vyvolat soudní stíhání (viz s. 25).
In Belgium, for example, the equalitybody prefers to resolve complaints through conciliation or mediation, but considers that, asa last resort, it may be necessary to support legal action (see p. 25).
PODAT ŽALOBU SÁM/A JE TÉMĚŘ NEMOŽNÉ
TAKING LEGAL ACTION ALONE IS NEAR IMPOSSIBLE
Některé jiné členské státy nerozšířily tyto pravomoci na NOR.
Some other Member States have not extended such powers to the NEB.
Například v Dánsku Stížnostní výbor pro rovné zacházení v oblasti etnického původu může mimo jiné vyslechnout individuální stížnosti týkající se diskriminace a doporučit, aby oběti byla právní pomoc poskytnuta bezplatně, pokud je jeho/její nárok opodstatněný.
For example in Denmark, the Complaints Committee for Ethnic Equal Treatment can, among other things, hearindividual complaints about discrimination and may recommend that a victim receive free legalaid if his/her claim is substantiated.
Nicméně oběť musí případ soudu předložit sama, neboť výbor nemůže podat žalobu jejím jménem.
Nonetheless, the victim must take the case to court his/herself, as the Committee cannot file a suit on their behalf.
Nevládní organizace mohou pomoci obětem předložit případ soudu, ale obecně nepodávají žalobu jejich jménem.
NGOs may assist victims in taking acase to court, but as a general rule they do not file suits on the victim's behalf either.
Přestože Dánsko má národní právní předpisy zakazující diskriminaci z důvodu rasy a na pracovišti už mnoho let (z let 1971 a 1996), ve skutečnosti bylo soudu předloženo jen několik případů.
Even though Denmark has had national legislation prohibiting discrimination on the groundsof race and in the workplace for many years (1971 and 1996 respectively), only a few caseshave actually been brought to court.
Důvodem je skutečnost, že jen málo lidí chce vést případ individuálně.
The reason is that few people will pursue a case individually.
Duševní vypětí a finanční náklady s tím spojené a problémy s dokazováním údajné diskriminace to téměř znemožňují.
The mental and financial costs involved, and the problems of proving the alleged discrimination, make it almost impossible.
Podpora při soudním řízení je tedy rozhodujícím faktorem při zlepšování ochrany proti diskriminaci.
Support for legal action is therefore a critical factor in improving protection against discrimination.
Je důležité, aby členské státy posílily roli nevládních organizací nebo NOR, a tak zajistily, že stávající právní předpisy lze účinně využívat.
It is important that Member States strengthen the role of NGOs and NEBs to ensurethat existing legislation can be used effectively.
Bjørn Dilou Jacobsen je státní soudní úředník v dánském Stížnostním výboru pro rovné zacházení v oblasti etnického původu v dánském Institutu pro lidská práva.
Bjørn Dilou Jacobsen is a legal officer at the Danish Complaints Committee for Ethnic Equal Treatment in the Danish Institute for Human Rights.
Zároveň také provádí výzkum, jak evropské národní orgány rovnoprávnosti nakládají s národními antidiskriminačními právními předpisy založenými na směrnici o rovnosti ras.
He is also undertaking researchon the European national equality bodies' handling of national anti-discrimination lawsbased on the Race Equality Directive.
STRATEGIE SOUDNÍHO SPORU: ROLE NEVLÁDNÍCH ORGANIZACÍ
LITIGATIONSTRATEGIES: THEROLEOF
Kevin Kitching je státní soudní úředník pro střední a východní Evropu a bývalý Sovětský svaz při INTERIGHTS v Londýně.
Kevin Kitching is legal officer for Central and Eastern Europe and former Soviet Union at INTERIGHTS in London.
Pomáhá právníkům, obětem a nevládním organizacím připravovat případy před národní a mezinárodní soudní tribunály a navrhuje intervenci třetí strany v případech, kde vyvstávají problémy ohledně interpretace lidských práv.
He helps lawyers, victims and NGOs prepare cases before national and international tribunals and submits third partyinterventions in cases that raise issues on how human rights are interpreted.
Působí jako školitel v oblasti mezinárodního a srovnávacího práva týkajícího se lidských práv poskytuje zdroje ohledně klíčového právního rozvoje.
He is a trainer in international and comparative human rights law and provides resources on key legal developments.
Ale nevládní organizace a právníci se musí chopit této příležitosti s cílem strategicky vybírat a propracovávat případy, jež povedou k maximálnímu pokroku v oblasti ochrany proti diskriminaci.
have a profound impact on domestic legal systems.But NGOs and lawyers must grasp this opportunity tostrategically select and develop cases that will leadto the greatest progress in protection against discrimination.
Největší přínos pro provádění a prosazování směrnic mohou nevládní organizace přinést tím, že na základě směrnic dojdou ke ‘strategickému’ závěru:
It is in taking a 'strategic' view of litigation under the Directives that NGOs can make the greatest contribution to their implementation and enforcement:
Soudní spory uvádějí právní zásady do praxe
Litigation puts legals principles into practice
• Nevládní organizace mají obvykle nejlepší pozici k tomu, aby převedly potřeby zranitelných skupin do úspěšného soudního sporu.
NGOs are often best placed to translate the needs of vulnerable communities into successful litigation.
Jejich práce se znevýhodněnými skupinami může upozornit na mezery v zákoně, neúspěšné prosazování nebo nevyhovění standardům EU.
Their work with disadvantaged groups may highlight gaps in the law, failure to enforce or non-compliance with EU standards.
Nevládní organizace jsou schopny ujmout se vedení při výběru případů, jež budou pravděpodobně mít maximální dopad.
NGOs are able to take the lead in selecting cases likely to have maximum impact.
Antidiskriminančí směrnice usilují o vysokou úroveň ochrany, jež má velký potenciál zlepšit práva obětí diskriminace po celé Evropě.
NGOs can assist in facilitating access to justice.
Ale aby bylo možno práva obětí diskriminace chránit účinně, jejich průkopnická ustanovení musí být začleněna do struktury domácích právních systémů.
The Directives are designed to protect vulnerable groups against discrimination.
Soudní spor je klíčem k zajištění toho, že zásady uchovávané ve směrnicích jsou zaručeny nejen na papíře, ale také v praxi.
Those groups are often worst placed to seek justice throughconventional channels.
Směrnice jsou navrženy tak, aby chránily zranitelné skupiny proti diskriminaci.
But to protect the rights of victims of discrimination effectively, their groundbreaking provisionsmust be integrated into the fabric of domestic legalsystems.
Tyto skupiny jsou obvykle v nejhorší pozici pro dovolání se spravedlnosti obvyklými cestami.
Litigation is key to ensuring that principlesenshrined in the Directives are guaranteed not onlyon paper but also in practice.
PŘÍPADY SE MUSÍ VYBÍRAT TAK, ABY MĚLY
CASES
Nevládní organizace jako INTERIGHTS a jiné se mnoho let zúčastňují soudních sporů před Evropským soudem pro lidská práva a dalšími mezinárodními orgány v případech, jež mají zásadní význam pro rozhodování v budoucnu.
NGOs, such as INTERIGHTS and others, have formany years been involved in test case litigationbefore the European Court of Human Rights andother international bodies.
Takovéto soudní spory měly často velký dopad na domácí systémy – např. tím, že usnadnily změnu díky zdokumentování zneužívání ze strany států, posílily zra-
Such litigation has oftenachieved great impact on domestic systems - facilitating change by documenting abuses by States,empowering vulnerable groups, educating legal professionals and policy makers and providing guidanceon best practice. Without doubt, the Directives will
• Nevládní organizace mohou přispět k zavedení pokrokových a logických argumentů založených na mezinárodním nebo srovnávacím právu prostřednictvím intervencí třetí strany, porady a přímého zastoupení.
NGOs can contribute to the introduction of progressive and reasoned arguments based on international or comparative law through third party interventions, advice and direct representation.
Argumenty založené na relevantních zásadách lidských práv a nejlepší praxi se v případech diskriminace před domácími i mezinárodními tribunály ukázaly jako úspěšné.
Arguments based on relevant human rights principles and best practice have proved successful in discrimination cases before both domestic and international tribunals.
Navrhováním případů založených na všech důvodech a zdůrazňováním
By arguing cases across grounds and emphasising multiple grounds, NGOs can promote a “levelling up” of protections that avoids a dilution of existing standards.
pohlaví ukázala, že začátky aplikace směrnic EU jsou nejtěžší.
• the Directives require, “effective, proportionate anddissuasive.”
mnohonásobných důvodů diskriminace mohou nevládní organizace prosazovat „zvýšení” ochrany, jež by zamezila oslabení stávajících norem.
NGOs can play a lead role in managing case strategy regarding both substantive and more procedural issues, such as choice of forum.
Strategicky vedené případy se mohou snažit maximalizovat pravomoc Evropského soudního dvora na co největší účinek po celé Unii.
They can be flexible as to their own form of involvement in cases and work both directly with clients and with local partners.
Mohou být flexibilní, co se týče formy jejich zapojení do případů a pracovat jak přímo s klienty, tak s místními partnery.
Experience of working collaboratively with other NGOs, lawyers and specialised bodies may be invaluable in support of any litigation effort.
ZAČÁTKY JSOU NEJTĚŽŠÍ
EARLY DAYS ARE THE HARDEST
PRO VÍCE INFORMACÍ VIZ: www.interights.org
FOR MORE INFORMATION SEE: www.interights.org
Historie legislativy EU týkající se diskriminace v oblasti
NGOs are wellplaced to assist in ensuring that remedies availableto victims of discrimination in Member States are, as
BULHARSKÉ SOUDY JSOU ČINNÉ PŘI POTÍRÁNÍ DISKRIMINACE ROMŮ
BULGARIAN COURTS ACT TO COMBAT DISCRIMINATION AGAINST
Dimitrina Petrova je výkonnou ředitelkou Evropského centra pro práva Romů.
Dimitrina Petrova is the Executive Director of the European Roma Rights Centre.
Byla předsedkyní Projektu lidských práv (Sofie), bulharské skupiny bránící práva Romů, poslankyní parlamentu a profesorkou filozofie práva a dalších kurzů v Bulharsku a dalších zemích.
She was chair of the Human Rights Project (Sofia), a Bulgarian group defending the rights of Roma, a Member of Parliament, and a professor of Philosophyof Law and other courses in Bulgaria and other countries.
V prvním případě rozhodl obvodní soud v Sofii, že romská žena, jíž byl odepřen vstup do obchodu s oblečením, byla diskriminována v poskytování služeb pouze z důvodu své rasy.
Romani woman denied entry to a clothing shop hadsuffered discrimination in access to services on thesole basis of her race. The shop concerned hadrefused to serve the woman and banned her from itspremises.
Zaměstnanci dotyčného obchodu odmítli ženu obsloužit a vykázali ji z prodejních prostor.
The Court found that such conductamounted to discrimination based on ethnic originand was therefore in violation of Bulgarian law.
Navíc jí
ACCESS TO SERVICES
Necelý rok po vstupu tohoto zákona v platnost vedla tato řízení k pěti precedentním soudním rozhodnutím bulharských soudů.
In another case, the Court found in favour of a man
Žaloby v občanském řízení přinesly precedentní soudní rozhodnutí v oblasti práv Romů zaměstnanci firmy vyhrožovali násilím a slovně ji napadali kvůli jejímu romskému původu.
Civil actions have brought landmark judgements on Roma rights
Ale 30 romským domácnostem, jež neměly žádné dluhy, společnost také odmítla obnovit dodávku energie.
But30 Romani households with no outstanding debts hadalso been denied restoration of their power supply.
Soud došel k závěru, že jednání společnosti bylo diskriminační, neboť bylo uvaleno na obyvatele romské čtvrti a nikde jinde užíváno nebylo.
The Court agreed that the company's actions were discriminatory because they were imposed on residents of a Romani neighbourhood and were not used elsewhere.
V dalším případě soud rozhodl ve prospěch muže diskriminovaného místní společností poskytující elektrickou energii. Žalobci romského původu bylo odepřeno využívání elektrické sítě, protože nedal společnosti souhlas k umístění svého elektroměru na devět metrů vysoký sloup.
discriminated against by the local electricity provider.The plaintiff, of Romani origin, had been refusedaccess to the power network because he failed toagree to the company placing his electricity meter ona nine metre high pole.
Společnost se obhajovala tím, že toto opatření bylo jedinou možností, jak se ujistit, že se „Romové ilegálně nepřipojují k dodávce elektrické energie”.
The company's justificationfor such measures was that this was the only way tomake sure that “Roma do not illegally connect to thepower supply”.
Poskytovatel služeb zcela ignoroval skutečnost, že onen muž byl pravidelným plátcem, nikdy se nepokoušel ilegálně připojit k rozvodové síti a že by v důsledku tohoto neobvyklého umístění elektroměru neměl možnost zkontrolovat svou spotřebu elektrické energie. Soud nařídil společnosti poskytnout mu odpovídající přístup k elektroměru a možnost jeho kontroly a v budoucnosti od takových praktik upustit.
The service provider ignored the factsthat the man was a regular payer, had no history oftrying to illegally connect to the power grid, andwould be unable to check his electricity consumptionas result of the unorthodox placement of the meter.The Court ordered the company to provide him withadequate access to and control of the electricitymeter - and to cease such practices in the future.
Jiný, avšak podobný případ vedl k druhému soudnímu rozhodnutí proti tomuto poskytovateli elektrické energie.
Aseparate but similar case led to a second rulingagainst the electricity provider.
V tomto případě bylo šesti obyvatelům romského sídliště v Sofii odepřeno poskytnutí standardních elektroměrů.
In this case, six residents of a Romani settlement in Sofia had beendenied regular electricity meters.
Společnosti bylo nařízeno, aby elektroměry přemístila a zaplatila žalobcům odškodnění.
The company wasordered to re-locate the meters and pay compensation to the plaintiffs.
DISKRIMINACE V ZAMĚSTNÁNÍ
EMPLOYMENT DISCRIMINATION
PRO VÍCE INFORMACÍ VIZ: www.errc.org
FOR MORE INFORMATION SEE: www.errc.org
Čtvrtý případ podle nového zákona se vztahoval k zaměstnání.
Afourth case under the new law related to employment.
Obvodní soud v Sofii shledal, že jedna společnost
The Court granted compensation to the man and ordered the respondent torefrain from such hiring practices in the future.
POTÍRÁNÍ DISKRIMINACE V BELGII
COMBATING DISCRIMINATION IN
Eliane Deproost je zástupce ředitele „Centra pro rovné příležitosti a odpor proti rasismu” (CRPOR) – autonomního veřejného orgánu pověřeného zajišťováním rovného zacházení pro všechny občany Belgie.
Eliane Deproost is Deputy Director of the “Centre for equal opportunities and opposition to racism” (CECLR) - the autonomous public body charged with guaranteeing equal treatment to all citizens in Belgium.
Federální zákon z 25. února 2003 je nejdůležitějším nástrojem aplikujícím obě tyto směrnice v Belgii.
The Federal law of 25 February 2003 is the mostimportant instrument implementing the two Directivesin Belgium.
Uděluje nové pravomoci „Centru pro rovné příležitosti a odpor proti rasismu” (CRPOR) – umožňuje mu poskytovat radu a podporu a v případě nutnosti podat žalobu jménem obětí diskriminace.
It confers new responsibilities to the“Centre for equal opportunities and opposition toracism” (CECLR) - set up under the Act 15 February1993 - allowing them to advise, support, and if necessary take legal action on behalf of victims of discrimination.
Zákon zakazuje rozdíly v zacházení, jež nemají objektivní a logické zdůvodnění.
The law prohibits a difference of treatment which does not have an objective and reasonable justification.
Zákon zakazuje diskriminaci v mnoha oblastech veřejného života, nejen ve vztahu k zaměstnání a pracovním podmínkám, ale také mj. při koupi zboží a služeb a účasti na sportovních, společenských a kulturních aktivitách.
The law prohibits discrimination in many areas ofpublic life, not only related to employment and working conditions, but also in access to goods and services and participation in sports and social or culturalactivities, among others.
CRPOR preferuje jako způsoby řešení stížností smír a prostřednictvím mediace.
The second case refers to a person with impairedvision who was refused entry to a restaurant together with her guide dog.
Nicméně v nejnutnějších případech podporuje Centrum soudní řízení.
The CELCR's preferred means of resolving complaints is through conciliation and/or mediation.Nonetheless, as a last resort the Centre will supportlegal action.
V současné době se soudy zabývají materiály k pěti případům.
Currently there are five dossiers beingdealt with by tribunals. All have yet to be resolved.
Zatím nebyl ještě ani jeden vyřešen.
CHANGING BEHAVIOUR BY APPLYING THE LAW
• Paní Z je částečně nevidomá a doprovází ji její vodicí pes.
Ms Z. is partially sighted and is accompanied by a guide dog.
Společně s několika přáteli jde do restaurace na oběd, ale při vstupu do zařízení paní Z zastaví číšník a odmítne ji vpustit s odůvodněním, že psům je vstup zakázán.
She accompanies some friends to a restaurant for lunch, but on entering the establishment, the waiter stops Ms. Z. She is refusedaccess on the grounds that dogs are not allowed.
CRPOR podala na restauraci stížnost.
The CECLR has lodged a complaint against the restaurant.
ZMĚNA CHOVÁNÍ DÍKY APLIKACI ZÁKONA
The first refers to the refusal to renta property to a gay couple.
Tento zákon není represivní, ale spíše nabízí reálnou příležitost změnit postoje společnosti a čelit diskriminačnímu jednání.
Rather than being repressive, this law offers a realopportunity to change attitudes in society and to confront discriminatory behaviour.
PRO VÍCE INFORMACÍ VIZ:
FOR MORE INFORMATION SEE:
• Pan X žije ve společné domácnosti s panem Y. Když si povolání pana Y vyžádá, aby se přestěhovali, hledají pronájem ubytování prostřednictvím realitní internetové stránky.
Mr X co-habits with Mr Y. When Mr Y's careerrequires them to relocate, they look for rental accommodation via a property website.
Pár si vybere dům a po první návštěvě a podpisu nájemní smlouvy realitní agent páru sdělí, že jim majitelé odmítli dům pronajmout.
The couple identify a house and following a first visit and signature of a commitment to rent, the estate agent inform the couple that the owners refused to rent them the property.
Majitelé by chtěli, aby jejich dům obýval „tradiční” pár.
The owners would like a “traditional” couple to occupy their
TÝKAJÍCÍCH SE ROVNOSTI
INTEGRATED APPROACH TO IMPLEMENTING EQUALITY LEGISLATION
Niall Crowley je prezident Úřadu pro rovnoprávnost.
Niall Crowley is Chief Executive of the Equality Authority.
Tento nezávislý orgán byl ustanoven s cílem podporovat a chránit práva stanovená irskými právními předpisy týkajícími se rovnoprávnosti.
This independent body was set up to promote and defend therights established by Ireland's equality legislation.
Mandát obou těchto orgánů rozšířil zákon o rovném statutu, který zakazuje diskriminaci při koupi zboží a služeb a přístupu do ubytovacích a vzdělávacích zařízení.
The mandate of both bodies was extended by the Equal Status Act, which prohibits discrimination in the provision of goods and services, accommodation andeducational establishments.
Aderonke Razaq byla svými zaměstnavateli, společností Campbell Catering, propuštěna pro údajnou krádež tří banánů.
Aderonke Razaq was dismissed by her employers,Campbell Catering, for allegedly stealing threebananas.
V případě doloženém Úřadem pro rovnoprávnost shledal pracovní soud, že rozhodnutí propustit ji bylo diskriminační z důvodu rasy, že tato žena zmíněné banány neodcizila a nemohla proto logicky z tohoto činu být obviněna.
In a case supported by the Equality Authority, the Labour Court found that the decision todismiss her was discriminatory on the ground of race,that she did not steal the bananas and could not reasonably be accused of having done so.
Případ stanovil nový precedens, neboť soud jednoznačně určil, že zaměstnavatel je povinen při navrhování a vyvíjení svých disciplinárních postupů vzít v úvahu praktické důsledky kulturní a jazykové rozdílnosti.
The caseestablished a new precedent as the Court identifieda positive duty for employers to take account of thepractical implications of cultural and linguistic diversity in the design and development of their disciplinaryprocedures.
Tyto úvahy by se měly uplatňovat na všechny pracovní politiky a postupy.
These considerations should apply to allworkplace policies and procedures.
ŠIROKÝ MANDÁT PRO ŽALOBU
A BROAD MANDATE FOR ACTION
Další případ podporovaný Úřadem pro rovnoprávnost, jež se dostal na titulní stránky v celé zemi, se týkal poskytování pojištění.
Another Equality Authority-backed case that madenational headlines related to insurance provision.
Jimu Rossovi bylo 76 let a měl u pojištění svého motorového vozidla nárok na bonus za sedmileté období bez pojistné události.
Jim Ross was 76 and had seven years' no-claims bonuson his motor insurance.
Ale společnost Royal and Sun Alliance mu odmítla vyplatit stanovenou sazbu, protože mu bylo přes sedmdesát.
But Royal and Sun Alliancerefused to give him an insurance quote because hewas over 70.