natgillin/translations-raw huggingface dataset:
svém území a výrazně snížit ubývání v celosvětovém měřítku. To bylo hlavním podnětem k vypracování akčního plánu EU pro biologickou Bylo pečlivě vybráno 26 ukazatelů SEBI s cílem poskytnout řadu vzározmanitost v roce 2006 a ke zvýšení úsilí zaměřeného na úplné pro-jemně propojených informací o různých aspektech biologické rozmavedení směrnice EU o ptácích a směrnice EU o přírodních stanoviš-nitosti.
Recognising it is a key environmental priority, the EU of 27 countries set itself the target to halt the loss of biodiversity within its territory and to significantly reduce biodiversity loss worldwide.
Některé z nich přímo sledují dopad na určitý aspekt biologické tích, které společně tvoří páteř právních předpisů EU v oblasti ochrany rozmanitosti (např. četnost a výskyt vybraných druhů), zatímco jiné přírody.
This was the prime catalyst for the development of an EU Biodiversity Action Plan (BAP) in 2006, and for the stepping up of efforts to implement fully the EU Birds and Habitats Directives which, together, form the backbone of the EU nature conservation legislation.
odrážejí klíčová rizika pro biologickou rozmanitost (např. tendence u invazivních cizích druhů), její udržitelné využívání (např. množství odumřelého dřeva v lesech) či integritu ekosystémů (např. kvalita vody).
Some directly track impacts on a component of biodiversity (eg the abundance and distribution of selected species), whereas others reflect key threats to biodiversity (eg trends in invasive alien species), its sustainable use (eg the amount of deadwood in forests) or ecosystems integrity (eg water quality).
Fakt 2: Ukazatele biologické rozmanitosti pomáhají shrnout komplexní vědecké údaje
Fact 2: Biodiversity indicators help summarise complex scientific data
Při vytváření těchto ukazatelů bylo nejdůležitější zajistit jejich vědeckou solidnost a široký zeměpisný záběr.
The main concern when developing these indicators was to ensure that they are scientifically robust and have a broad geographical scope.
Prioritou bylo rovněž plné využití vědeckých údajů získaných z pravidelných hodnocení akčního plánu EU pro biologickou rozmanitost či zpráv podávaných v souladu s uvedenými dvěma směrnicemi EU o ochraně přírody, jakož i jinými příslušnými právními předpisy či politikami EU.
It was also a priority to make full use of scientific data derived from the regular assessment reviews of the EU Biodiversity Action Plan or reporting obligations under the two EU nature Directives as well as other relevant EU legislation or policies.
Fakt 4: Biologická rozmanitost v Evropě je i nadále vážně ohrožena
Fact 4: Europe’s biodiversity remains under serious threat
Jelikož je nemožné měřit všechny aspekty biologické rozmanitosti, používají se často „ukazatele“ biologické rozmanitosti.
As it is impossible to measure all aspects of biodiversity, ‘indicators’ are often used.
Ty pomáhají shrnout řady komplexních a často nesourodých vědeckých údajů jednoduchým a jasným způsobem.
These help to summarise complex and often disparate sets of scientific data in a simple and clear manner.
Fungují zrovna tak jako ukazatel stavu paliva v nádrži nebo jako ukazatel teploty na palubní desce v autě.
They operate just like a petrol or temperature gauge on the dashboard of a car.
Každý z těchto přístrojů podává informace o tom, jak auto funguje, nebo v případě, že nefunguje, umožňuje podniknout okamžitá opatření, aniž by řidič musel pochopit složitý mechanismus fungování motoru.
Each gauge provides an indication of how the car is performing, or, in the event of a malfunction, allows immediate action to be taken, without the driver having to understand the full complexity of the engine within.
Díky biologickým ukazatelům je obdobně možné rychle a snadno vyzdvihnout zásadní témata a představit obecné tendence ve stavu biologické rozmanitosti.
Similarly, biodiversity indicators off er a quick and easy tool for highlighting key messages and presenting general trends on the state of biodiversity.
Rovněž jsou nedílnou součástí tvorby politiky.
They are also a fundamental part of policymaking.
Vytvořením uceleného souboru faktů a číselných údajů o různých prvcích biologické rozmanitosti a ekosystémů v EU pomáhají ukazatele biologické rozmanitosti nejen při hodnocení dopadu konkrétních
By building up a comprehensive set of facts and figures of different biodiversity and ecosystem components within the EU, biodiversity indicators not only help assess the impact of specific EU
Z nejnovějšího hodnocení vycházejícího z ukazatelů vyplývá, že stav biologické rozmanitosti v Evropě i nadále vyvolává vážné obavy.
The latest indicator based assessment shows that the state of Europe’s biodiversity remains a serious concern.
Například na jedné straně je patrné, že se snižování počtu některých běžných druhů polního ptactva v porovnání s polovinou 90. let ustálilo, na druhé straně se však i nadále dramaticky snižuje (o téměř 70%) stav evropských lučních motýlů a situace nevykazuje žádné zlepšení.
For instance, although the decline in some common farmland birds appears to have levelled offsince the mid 1990s, Europe’s grassland butterflies continue to decline dramatically (almost 70%) and show no sign of abating.
Až 25% druhů evropských živočichů, včetně savců, obojživelníků, plazů, ptáků a motýlů, rovněž hrozí vyhynutí.
Up to 25% of European animal species, including mammals, amphibians, reptiles, birds and butterflies also face the risk of extinction.
Stav evropských pobřežních ekosystémů se i nadále zhoršuje
European coastal ecosystems continue to be degraded
Ukazatele evropské biologické rozmanitosti
Trends in grassland butteries in Europe
Od roku 1990 se stav lučních motýlů snížil o téměř 70 % (index populace v roce 1990 = 100)
Since 1990, grassland butteries have declined by almost 70 % (population index 1990 = 100)
Rozsah vnitrostátně stanovených chráněných oblastí8. Rozsah lokalit Natura 2000
interest Trends in ecosystems coverage Trends in habitats of European interest Trends in genetic diversity of domesticated species (livestock, crops)Coverage of nationally designated protected areas Coverage of Natura 2000 sites
Rizika pro biologickou rozmanitost9.
Threats to biodiversity9.
Kritické zatížení při ukládání přebytečného dusíku10.
Critical loads for excess nitrogen deposits10.
Tendence u invazivních cizích druhů v Evropě11.
Trends in invasive alien species in Europe11.
Dopad změny klimatu na teplotně citlivé druhy
Impact of climate change on temperature-sensitive species
Počet některých oblastí s bohatou biologickou rozmanitostí, jako louky a mokřady, se rovněž neustále snižuje.
Some biodiversity-rich areas, such as grasslands and wetlands, are also still declining.
Počet uměle vytvořených oblastí (např. průmyslové zóny, sídliště, dopravní infrastruktura …) se na druhé straně od roku 1990 zvýšil o téměř 8% a zaujímá plochu přesahující 12500 km².
Artificial areas (eg industrial zones, housing developments, transport infrastructure..) have, on the other hand, increased by nearly 8% since 1990 (covering over 12,500 km²).
Takové významné změny ve využití půdy vedou nejen ke ztrátě a zhoršování přírodních stanovišť, ale rovněž způsobují výraznou fragmentaci stávajících stanovišť, což může vážně ovlivnit jejich schopnost i nadále poskytovat cenné statky a služby ekosystémů.
In this respect, the assessment also found that Europe’s ecosystem services are degrading to such an extent that many are no longer able to deliver the optimal quality and quantify of basic services such as crop pollination, providing clean air and water, or controlling of floods and erosion.
Integrita ekosystémů a jimi poskytované statky a zboží12.
Ecosystems integrity, goods and services12.
Mořský trofický index evropských moří13.
Marine trophic index of European seas13.
Fragmentace přírodních a polopřírodních oblastí14.
Fragmentation of natural and semi-natural areas14.
Fragmentace říčních systémů15.
Fragmentation of river systems15.
Míra živin v brakických, pobřežních a mořských vodách16. Kvalita sladké vody
Level of nutrients in transitional, coastal and marine waters16.
V této souvislosti z hodnocení rovněž vyplynulo, že služby evropských ekosystémů se zhoršují do té míry, že mnohé z nich již nejsou schopny poskytovat optimální kvalitu a množství základních služeb, jako např. opylování plodin, poskytování čistého ovzduší a vod či kontrola záplav a eroze.
On a more global scale, Europe’s ecological footprint shows that its demand for natural resources has impacts far beyond its geographical boundaries. Europeans are currently consuming twice as much as its land and sea can deliver in terms of natural resources.
Evropané v současnosti spotřebovávají dvakrát více, než jejich půdní a vodní zdroje mohou poskytovat.
Status and trends in ecosystem services in the EU
Udržitelné využívání17.
Sustainable use17.
Lesní plochy v udržitelném hospodaření18.
Area of forest under sustainable management18.
Množství odumřelého dřeva v lesích19.
Extent of deadwood in forests19. Nitrogen balance in agriculture20.
Oblasti spravované způsobem, který potenciálně podporuje biologickou rozmanitost21.
Areas being managed in a way that potentially supports biodiversity21.
Stav evropských komerčních populací ryb22.
State of European commercial fish stocks22.
Kvalita odtokových vod na rybochovných hospodářstvích23.
Effluent water quality from fi nfi fish farms23.
Ekologický vliv evropských zemí na zbytek světa
Ecological footprint of European countries on the rest of the world
Ostatní24.
Other24.
Patentové žádosti založené na genetických zdrojích25.
Patent applications based on genetic resources25.
Financování řízení biologické rozmanitosti26.
Financing biodiversity management26.
Zvyšování povědomí a účast veřejnosti re ja
Public awareness and participation.
Motýli jsou dobrým ukazatelem biologické rozmanitosti, protože citlivě reagují na změny životního prostředí
Status for period 1990 – present Degraded Mixed Enhanced Unknown Not applicable
(zdroj: projekt EU RUBICODE)
(source: EU project RUBICODE)
Fakt 5: Politika EU má pozitivní dopad v některých oblastech
Fact 5: EU policy is having a positive impact in some areas
Objevují se však i pozitivní náznaky, že právní předpisy EU mají kladný dopad a přispívají alespoň k zastavení snižování biologické rozmanitosti v některých oblastech.
There are however also some positive signs that would indicate that EU legislation is having a positive impact and contributing to at least stemming the decline of biodiversity in some areas.
Například soustava Natura 2000, jejímž cílem je chránit klíčové lokality, na nichž se vyskytuje přibližně 1500 vzácných a ohrožených druhů a přírodních stanovišť, jež jsou předmětem dvou směrnic EU o ochraně přírody, je nyní téměř dokončená.
The Natura 2000 Network, for instance, which is designed to protect key sites of around 1500 rare and threatened species and habitats targeted by the two EU nature Directives is now almost complete.
Plocha soustavy rozprostírající se ve všech 27 zemích EU se za posledních deset let dvakrát zvýšila, zahrnuje nyní přes 26000 lokalit a pokrývá přibližně 18% zemského a mořského povrchu EU.
The Network, which extends over all 27 EU countries, has doubled in size in the last ten years and now contains over 26,000 sites and covers around 18% of the EU land and sea.
Kvalita vody v evropských sladkovodních jezerech a řekách se díky provádění rámcové směrnice EU o vodě a směrnice o dusičnanech rovněž zlepšila.
Water quality in Europe’s freshwater lakes and rivers has also improved thanks to the implementation of the EU’s Water Framework Directive and Nitrates Directive.
Fakt 6: Základ pro srovnávání biologické rozmanitosti stanovený v roce 2010 je referenčním bodem pro budoucnost
Fact 6: The 2010 Biodiversity baseline sets a reference for the future
Konečným závěrem nejnovějšího hodnocení vycházejícího z ukazatelů byl fakt, že EU nesplnila původní cíl, kterým bylo zastavení úbytku biologické rozmanitosti do roku 2010, a to i přes pokrok dosažený v některých oblastech.
The ultimate conclusion from the latest indicator-based assessment was that EU failed to meet the original target of halting biodiversity by 2010, despite progress in some areas.
To přimělo subjekty přijímající rozhodnutí k tomu, aby vypracovaly novou strategii pro biologickou rozmanitost EU na období po roce 2010 a stanovily cíl pro rok 2020.
This has prompted decision-makers to develop a new post-2010 EU biodiversity strategy and 2020 target, taking account of feedback from the biodiversity indicators.
V rámci tohoto procesu stanovila EU na rok 2010 nový základ pro srovnávání biologické rozmanitosti.
As part of this process, the EU has set a new biodiversity baseline for the year 2010.
Ten je prvním svého druhu v EU a představuje jasný referenční bod, vůči němuž se budou v budoucnu moci hodnotit změny biologické rozmanitosti, ke kterým dojde například v důsledku politik a opatření EU.
This baseline is the first of its kind for the EU and sets a clear reference point against which future changes in biodiversity can be assessed, for instance as a result of EU policies and action.
Srovnávací základ byl vytvořen tak, aby poskytoval fakta a číselné údaje o současném stavu biologické rozmanitosti podle hlavních typů ekosystémů: zemědělských ekosystémů, luk, vřesovišť a křovinových porostů, lesů, mokřadů, jezer a řek, pobřežních a mořských ekosystémů.
The baseline is structured in such a way that it provides facts and figures on the current status of biodiversity according to major ecosystem types: agro-ecosystems, grasslands, heaths and scrubs, forests, wetlands, lakes and rivers, coastal and marine ecosystems.
Díky základu je rovněž poprvé možné měřit schopnost různých ekosystémů poskytovat řadů rozličných služeb ekosystémů.
It also, for the first time, provides a measure of the ability of different ecosystems to deliver a range of different ecosystem services.
Fakt 7: Srovnávací základ je třeba podpořit dalším výzkumem a sledováním
Fact 7: Further research and monitoring is needed to support the baseline op a. eu /e co la be l) .e ur
Zpráva agentury EEA č. 4/2009 o pokroku na cestě k dosažení evropského cíle pro rok 2010 v oblasti biologické rozmanitosti http://www.eea.europa.eu/publications/ progress-towards-the-european-2010- biodiversity-target
Health check for habitats and species protected under the Habitats Directivehttp://ec.europa.eu/environment/nature/knowledge/rep_habitats/index_en.htm
Ukazatele evropské biologické rozmanitosti a srovnávací základ biologické rozmanitosti EU z roku 2010 vycházejí z nejlepších dostupných informací.
The European Biodiversity indicators and EU 2010 Biodiversity Baseline are based on best available information.
Řešení složitosti této problematiky však i nadále zůstává výzvou a je třeba uznat, že v mnoha oblastech stále existují významné mezery ve znalostech a údajích.
However, addressing the complexity of biodiversity remains a challenge and it is acknowledged that there are still significant knowledge and data gaps in many areas.
Kontrola stavu přírodních stanovišť a druhů chráněných v souladu se směrnicí o přírodních stanovištíchhttp://ec.europa.eu/environment/nature/knowledge/rep_habitats/index_en.htm ý p ap ír (w ck ra fi o g
IUCN European Red Listshttp://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist/index_en.htm ra ph ic p ap er (h tt p: // ec or g
V budoucích letech bude důležité zintenzívnit výzkum a sledování biologické rozmanitosti v EU i v celosvětovém měřítku s cílem tyto mezery doplnit.
In the coming years, it will be important to ensure that biodiversity research and monitoring within the EU and globally is stepped up to fill these knowledge gaps.
Tím se vytvoří solidnější a ucelenější znalostní základna na podporu budoucích politik a akcí, což by mělo vést k efektivnější tvorbě politiky.
This will create a more robust and comprehensive knowledge base for supporting future policies and actions, which should ultimately result in more efficient and effective policy making.
a EU p r o zn ač k
-la be l f d ed the eu e co w ar l ed p ap er that has been a cy c e
Evropský informační systém pro biologickou rozmanitost (BISE) ém u byl a u dě le na e k k t er , e p ap í ř l o v an ém k y c e přezkumem a vypracováním koncepcí dynamických ekosystémů a služeb, které poskytují.
RUBICODE project RUBICODE is an EU funded research project which is reviewing and developing concepts of dynamic ecosystems and the services they provide.
Tyto prvky biologické rozmanitosti, které společnosti poskytují specifické služby, jsou definovány a hodnoceny tak, abychom lépe pochopili jejich hodnotu, a tudíž i cenu jejich ztráty.http://www.rubicode.net
Those components of biodiversity which provide specific services to society are being defined and evaluated in order to increase our understanding of their value and, consequently, of the cost of losing them.http://www.rubicode.net
Na podporu základu pro srovnávání biologické rozmanitosti EU zřídila Evropská agentura pro životní prostředí a Evropská komise evropský informační systém pro biologickou rozmanitost (BISE).
Biodiversity Information System for Europe (BISE)The EU’s Biodiversity Baseline issupported by the Biodiversity Information System for Europe (BISE) which has been set up by the European Environment Agency and the European Commission.
Systém je jedinečným portálem pro zadávání údajů a informací o biologické rozmanitosti v EU.
It provides a single entry point for data and information on biodiversity in the EU.
Systém je důležitým novým prvkem, který umožňuje přístup k informacím o evropské biologické rozmanitosti.
Bringing together facts and figures on biodiversity and ecosystem services, it links to related policies, environmental data centres, assessments and research ndings from various sources.
Změny klimatu –o co se jedná?
Climate change — what is it all about?
Úvod pro mládež
An introduction for young people
Evropská komise Generální ředitelství pro životní prostředí
European Commission Directorate-General for the Environment
Europe Direct je služba, která vám pomůže najít odpovědina vaše otázky o Evropské unii
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
© Fotografie:Digital Vision Ltd, strana 6;E. Johansson, strana 12 (nahoře);Evropská společenství, strana 19;Evropská společenství, Generální ředitelství pro životní prostředí, Mike St. Maur Sheil, strana 17;Evropská společenství, Generální ředitelství pro výzkum, strana 14;Hans Oerter (EPICA), strana 10;International Institute for Sustainable Development (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, strana 13; PhotoDisc, obálka a strany 3, 7, 8, 12 (dole);Jack Stein Grove, strana 9.
Photo credits: Digital Vison Ltd, page 6; E. Johansson, page 12 (top); European Community, page 19; European Community, Directorate-General Environment, Mike St. Maur Sheil, page 17;European Community, Directorate-General Research, page 14;Hans Oerter (EPICA), page 10; International Institute for Sustainable Development (IISD), Earth Negotiations Bulletin, Leila Mead, page 13; PhotoDisc, cover and pages 3, 7, 8, 12 (bottom);Jack Stein Grove, page 9.
Řadu dalších informací o Evropské unii lze nalézt na internetu Přístup je možný z internetových stránek (http://europa.eu).
A great deal of additional information on the European Union is available on the Internet.It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu.int).
Lucemburk: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2006
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2005
© Evropská společenství, 2006Reprodukce je možná pouze v případě uvedení zdroje.
© European Communities, 2005Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Klimatické změny – o co se jedná?
Climate change — what is it all about?
Co způsobuje klimatické změny?
What causes climate change?
Skleníkový efekt Námi produkované skleníkové plyny
The greenhouse effect The greenhouse gases we produce
Důkazy klimatických změn
Evidence of climate change
Klimatické změny a jejich důsledky Jak pracují vědečtí pracovníci zabývající se studiem klimatických změn
Climate change and its effects How climate scientists work
Co dělají vlády Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu Kjótský protokol Co dělá EU Cíle Kjótského protokolu v EU Co dělají podniky Co můžete dělat vy
The UN Framework Convention on Climate Change The Kyoto Protocol
Pohled do budoucna
Looking to the future
Užitečné webové stránky o klimatických změnách
Useful websites on climate change
Klimatické změny:o co se jedná?
Climate change — what is it all about?
Ke klimatickým změnám stále dochází a každého z nás ovlivňují.
Climate change is happening, and its impact on all of us is growing.
Všimli jste si, že bouřky a povodně ve vašem okolí nebo informace o nich v televizi jsou stále častější?
Have you noticed storms and floods becoming more frequent around your area, or on television?
Nezdá se vám, že máme teplejší zimy bez sněhu, zato s deštěm?
Does it seem to be warmer in the winter, with less snow and more rain?
Máte pocit, že jaro přichází rok od roku stále dříve, květiny kvetou a ptáci přilétají dříve, než je očekáváte?Toto všechno jsou znamení ukazující na změnu klimatu – nebo na globální oteplování, jak se změna klimatu někdy nazývá.
Do you feel that spring is coming a little earlier each year, with flowers blooming or birds arriving before you expect them?
Pokud nezavedeme žádná opatření k zabránění těmto změnám klimatu, dojde k poničení světa, ve kterém žijeme, a to změní styl našeho života, který považujeme dnes za samozřejmý.
If we don’t take action to stop it, it is going to damage the world we live in, and alter the ways of life we now take for granted.
Ke změnám klimatu dochází vlivem dnešního stylu života, hlavně v bohatších ekonomicky vyspělých zemích – včetně zemí Evropské unie.
The climate is changing because of the way people live these days, especially in richer, economically developed countries — and that includes the European Union.
Elektrárny, které pro nás vyrábí energii a vytápějí naše domovy, automobily a letadla, které používáme, továrny vyrábějící zboží, které kupujeme, zemědělství, které pro nás pěstuje potraviny – všechny tyto faktory hrají svou roli při klimatických změnách.
The power plants that create energy to provide us with electricity and to heat our homes, the cars and planes that we use, the factories that produce the goods we buy, agriculture to grow our food — all these play a part in changing the climate.
Naše atmosféra se chová jako průhledná, ochranná vrstva, která obaluje Zemi.
Our atmosphere acts as a transparent, protective covering around the Earth.
Propouští sluneční světlo a zadržuje teplo.
It lets in sunlight and retains heat.
Bez ní by se sluneční teplo okamžitě od zemského povrchu odrazilo zpět do vesmíru.
Without it, the sun’s heat would immediately rebound off the Earth’s surface and go back into space.
V takovém případě by byla Země asi o 30 °C chladnější – všechno by zmrzlo.
In that case, it would be some 30° Celsius colder on Earth — everything would freeze.
Atmosféra se chová trochu jako skleněná stěna skleníku.
The atmosphere therefore acts a bit like the glass walls of a greenhouse.
To je důvod, proč lidé mluví o „skleníkovém efektu“.
This is why people talk about the ‘greenhouse effect’.
Odpovědnost za tento efekt nesou „skleníkové plyny“ v atmosféře, které zadržují teplo.
Responsible for this effect are the ‘greenhouse gases’ in the atmosphere, which trap heat.
Část energie je odražena zpět do vesmíru
Most of the greenhouse gases occur naturally.
Část tepla je zachycena y skleníkovými plyn v atmosféře
However, since the industrial revolution in the 18th century, human society too has been producing greenhouse gases — in ever-increasing amounts.
Většina skleníkových plynů vzniká přirozeně, a to od doby průmyslové revoluce, která začala v 18. století a jež měla za následek, že jejich koncentrace v atmosféře je nyní vyšší než byla kdykoliv během minulých 420 000 let.
As a result, their concentrations in the atmosphere are now higher than at any time in the past 420 000 years.
Tyto skleníkové plyny znásobují účinnost skleníkového efektu.
They make the greenhouse effect stronger.
To znamená zvyšování teploty Země – klimatické změny.
This means rising temperatures on Earth — climate change.