natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Čím dál vyšší počet mladých lidí se vzdělává v jiných evropských zemích než ve své vlastní.
Increasing numbers of young people are following educational courses in European countries other than their home country.
Velký význam má program Erasmus, financovaný Evropskou unií, který umožňuje studentům a učitelům univerzit strávit jeden rok v jiné zemi EU.
Erasmus is an important EU-funded programme which enables university-level students and teachers to spend a year in another EU country.
Od jeho spuštění v roce 1987 jej využilo již více než milion studentů.
More than a million students have taken part in it since it began in 1987.
Po spuštění programu Erasmus Mundus v roce 2004 se nyní tento program rozšířil na celý svět.
This scheme has now gone global with the launch, in 2004, of Erasmus Mundus.
Mimo Erasmus studuje současně v jiné zemi EU téměř půl milionu studentů.
Separately from Erasmus, nearly half a million students are studying at any one time in another EU country.
Přesná čísla jsou uvedena v tabulce.
The figures are set out in the table.
Příznivci, nebo skeptici?
Supporters or sceptics?
Většina občanů všech členských zemí EU se domnívá, že členství v EU je pro jejich zemi dobré.
The majority of citizens in all EU countries believe membership is a good thing for their country.
Veřejná podpora Evropské unii se v jednotlivých zemích liší a průběžně kolísá.
The level of support varies across the Union and fluctuates over time.
Průzkum Eurobarometr z roku 2006 ukázal, že největšími příznivci EU jsou stále ještě některé starší členské státy (Irsko a země Beneluxu), i když pozitivní hodnocení v zemích, které vstoupily do EU v roce 2004, od té doby také stouplo (s výjimkou Maďarska).
A 2006 Eurobarometer survey showed the strongest supporters are still some of the older member states (Ireland and the Benelux countries), although approval ratings in the countries that joined the EU in 2004 have risen in the period since then, with the exception of Hungary.
Procentuální podpora členství v EU mezi dotázanými, EU-27 (podzim 2006)
Support for EU membership, as a percentage of persons surveyed, EU-27 (autumn 2006)
Do údajů nebyly zahrnuty odpovědi „nevím“ a neurčité odpovědi. Zdroj: Eurobarometr.
‘Don’t knows’ and non-committal answers are not included.Source: Eurobarometer.
Maďarsko se tak připojuje k zemím s nejnižší mírou veřejné podpory EU, jako je Finsko, Rakousko a na posledním místě Spojené království, kde se téměř neliší počet lidí, kteří považují členství v EU pro svou zemi za dobré, a těch, kteří je považují za špatné.
Hungary joins those countries with the lowest level of public support for the EU — Finland, Austria and bottom-placed United Kingdom, where the gap between those who think the EU is a good thing for their country and those who believe it to be a bad thing is the narrowest.
Členství je přínosem
Reaping the benefits
Podle téhož průzkumu se většina lidí z EU (54 %) domnívá, že jejich země má z členství v Unii prospěch.
According to the same opinion poll, a majority of people in the EU (54%) consider their country has actually benefited from its membership of the Union.
Nejvíce tomu věří lidé v Irsku (87 %), následuje nováček Litva (77 %), pak Dánsko a Řecko (v obou zemích 74 %).
Here the strongest believers are in Ireland (87%), followed by newcomer Lithuania (77%), and then Denmark and Greece (both with 74%).
Největšími skeptiky jsou Maďarsko, Švédsko a Spojené království, kde si jen 39–41 % dotázaných myslí, že jejich země má prospěch z toho, že je součástí EU.
The biggest sceptics are in Hungary, Sweden and the UK, where only 39 to 41% of those polled thought their country had benefited from being in the EU.
Následující graf ukazuje, že převaha kladných odpovědí nad zápornými na konci roku 2006 byla 20 % ve srovnání s pouhými 6 % před 10 lety.
The following graph shows that the lead of positive responses over negative ones was 20% at the end of 2006, compared with only 6% 10 years earlier.
Žádný přínos
Not benefited
Procento občanů EU, kteří věří, že členství v EU pro jejich zemi mělo či nemělo přínos, od podzimu 1996 do podzimu 2006
Percentage of EU citizens who believe that their country has benefited or not from being a member of the EU, autumn 1996 to autumn 2006
Pokud některá země podá přihlášku ke členství v Evropské unii a tato přihláška je oficiálně přijata, stane se z ní „kandidátská země“.
If a country has applied to join the European Union and its application has been officially accepted, it becomes a ‘candidate country’.
V současnosti jsou tři kandidátské země: Turecko, Chorvatsko a Bývalá jugoslávská republika Makedonie.
At present there are three candidate countries — Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia and Turkey.
Aby mohla kandidátská země přistoupit k EU, musí mít stabilní demokratickou vládu a instituce, které zajišťují fungování právního státu a dodržování lidských práv.
Before a candidate country can join the EU it must have a stable system of democratic government, institutions that ensure the rule of law and respect for human rights.
Musí mít také fungující tržní ekonomiku a státní správu schopnou provádět právní předpisy a politiky EU.
It must also have a functioning market economy and an administration capable of implementing EU laws and policies.
Konkrétní podmínky členství pro každou kandidátskou zemi jsou vypracovávány v průběhu vyjednávání s Evropskou komisí.
The specific membership terms for each candidate country are worked out in negotiations with the European Commission.
Vyjednávání většinou trvá několik let.
Negotiations generally take several years to complete.
Kandidátské země se liší co do velikosti, přičemž zdaleka největší je Turecko.
The candidate countries differ in size, with Turkey by far the largest.
Tři kandidátské země by společně navýšily počet obyvatel EU o 16 %.
Its population is bigger than any current EU member except Germany.
Rozloha (v tisících čtverečních kilometrů)
Together, the three candidates would increase the total EU population by 16%.
Počet obyvatel k 1. lednu 2006 (v milionech)
Surface area, in thousands of square kilometres
Pokud srovnáme HDP na obyvatele podle standardů kupní síly, jsou kandidátské země podstatně chudší, než je průměr EU.
When you compare their GDP in PPS per inhabitant, the candidate countries are considerably less wealthy than the EU average.
Ale například Chorvatsko má vyšší HDP na obyvatele než Bulharsko a Rumunsko, které se staly členy EU v roce 2007.
However, Croatia has a per capita GDP which is higher than those of Bulgaria and Romania, who became EU members in 2007.
HDP na obyvatele v PPS jako procento průměru 27 členských států EU (2005) %
GDP in PPS per inhabitant as a percentage of the EU-27 average (2005)%
Hospodářské reformy nedávných let způsobily v kandidátských zemích velké změny a pomohly vytvořit nová pracovní místa.
Economic reforms in recent years have brought great changes in the candidate countries, helping to create new jobs.
Míra zaměstnanosti u lidí v produktivním věku je však v kandidátských zemích nižší, než je průměr EU.
But employment rates among people of working age in the candidate countries are lower than the EU average.
V kandidátských zemích, stejně jako v celé EU, jsou důležitou součástí ekonomiky služby (včetně cestovního ruchu).
In the candidate countries, as in the EU, services (including tourism) are an important part of the economy.
V kandidátských zemích stejně jako v zemích, které přistoupily k EU v roce 2004, je v zemědělství zaměstnán mnohem vyšší podíl obyvatelstva než v EU-15.
As with the countries that have joined the EU since 2004, the candidate countries have a larger share of the population employed in agriculture than the EU-15.
Míra zaměstnanosti lidí ve věku od 15 do 64 let (2005)
Employment rate for 15 to 64-year-olds (2005)
Zaměstnanost podle odvětví (2004)
Employment by sector (2004)
Zdroj: Údaje pro EU-27 a HR – Eurostat, výběrové šetření pracovních sil, roční průměr.
Sources: For EU-27 and HR — Eurostat, labour force survey, annual average.
Údaje pro MK a TR – národní zdroje.
For MK and TR — national data.
Rozšiřování EU v posledních letech spojilo kdysi rozdělený kontinent a vytváří v Evropě rozsáhlou oblast stability a prosperity.
The recent enlargements of the European Union have united a oncedivided continent, creating a wide area of stability and prosperity in Europe.
Přestože je to teprve krátká doba, občané států, které se připojily k Unii v roce 2004 a později, mají již nyní prospěch z hospodářského růstu, osobní mobility a modernizace dříve opomíjených infrastruktur.
Although these are still early days, the citizens of the countries which have joined the Union since 2004 already benefit in terms of economic growth, personal mobility and the modernisation of previously neglected infrastructures.
EU se snaží žít v harmonii se sousedními státy a podporovat jejich snahu o demokracii, stabilitu a prosperitu.
The EU seeks to live in harmony with its neighbours and to support their efforts towards democracy, stability and prosperity.
Vnější hranice EU se nemají stát novou bariérou oddělující Unii od Ruska, Běloruska, Ukrajiny, Moldávie, Kavkazu a oblastí na Balkáně – jejích východních sousedů – ani od zemí východního Středomoří a severní Afriky – jejích jižních sousedů.
The EU’s external borders should not become a new dividing line in Europe separating the Union from its neighbours — Russia, Belarus, Ukraine, Moldova, the Caucasus and Balkan regions to the east, and the countries of the eastern Mediterranean and north Africa to the south.
Cílem je navázat užší vztah s každou z těchto zemí založený na obchodu, hospodářské a politické spolupráci, spojit své síly v oblasti výzkumu a vývoje, ochrany životního prostředí, vědy a kultury i odborné pomoci.
The aim is to develop closer relationships with each of them based on trade, economic and political cooperation, joint efforts in R & D, environmental protection, science and culture as well as technical assistance.
S balkánskými zeměmi uzavřela Evropská unie zvláštní dohody o přidružení, které představují první krok k jejich členství v EU.
With the Balkan countries, the EU has special association agreements as a first step towards joining the EU.
První dohody byly podepsány s Chorvatskem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií, které mají od té doby formální statut kandidátských zemí na členství v EU.
The first of these agreements were signed with Croatia and the former Yugoslav Republic of Macedonia, which have now the formal status of candidates to join the EU.
Lucembursko: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities
Tuto příručku a další jasné a stručné údaje o EU naleznete na internetové adrese: ec.europa.eu/publications
You can find this booklet and other short, clear explanations about the EU online at ec.europa.eu/publications
Rukopis dokončen v květnu 2007.
Manuscript completed in May 2007
Ilustrace: Zack
Illustrations: Zack
© Evropská společenství, 2007 Reprodukce je povolena.
© European Communities, 2007Reproduction is authorised
VYTIŠTĚNO NA PAPÍŘE BĚLENÉM BEZ POUŽITÍ CHLORU
Key Facts and Figures EN Inside.indd 80
50 oblastí pokroku
50ways forward
Největší úspěchy Evropy
Europe’s best successes
Evropská Unie
European Union
Tuto brožuru a jiné stručné a přehledné informace o Evropské unii najdete na internetové adrese ec.europa.eu/publications
You can find this booklet and other short, clear explanations about the EU on-line at ec.europa.eu/publications.
Evropská komise Generální ředitelství pro komunikaci B-1049 Brusel
European Commission Directorate-General for Communication B-1049 Brussels
Rukopis dokončen v únoru 2007
Manuscript completed in February 2007
Lucembursko: Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2007
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2007
© Evropská společenství, 2007Reprodukce je povolena pouze v případě uvedení zdroje.
© European Communities, 2007Reproduction is authorised.
50 oblastí pokroku
50 ways forward
Rovná práva pro mámu i tátu Rozšíření je výhrou pro všechny Bankovnictví pro Evropu Technologie ke zkvalitnění vašeho života Spolupracovat – navzdory hranicím Levnější lety pro každého Katalyzátor změny Projekt pro domácí zvířata
Equal rights for both Mum and Dad Win-win enlargement Banking on Europe Technologies to improve your life Working together – across the line Cheaper flights for all Catalyst for change Pet project Providing choice – airline blacklist
Možnost kompetentní volby – černá listina leteckých společností 34
Getting mobile – working in Europe today It’s an emergency – call 112!
Víc než značka, je to ekologické osvědčení Evropští spotřebitelé jsou v bezpečí Na nebezpečné látky s politikou REACH Kvalifikace, které je možné uznávat Společná policejní ochrana Evropy Podpora evropských regionů
More than a label, it’s an eco-statement Safe European consumers Keeping hazardous substances out of REACH Recognisable qualifications Policing Europe together Supporting Europe’s regions
Reakce Evropy na snižování biodiverzity Čisté pobřeží Evropa bez hranic Váš mobilní telefon – světový lídr
Europe’s answer to biodiversity loss The coast is clear Borderless Europe Your mobile phone – a world leader
Hodně jídla – zdravého a bezpečného.
Plenty of food – safe and healthy to eat.
Péče o venkovské oblasti 16
Care for rural areas 16
Evropská dobrovolná služba Už máte nějaké povolání?
Oscars and Palmes d’Or are also European A bright energy future Waste away!
50 oblastí pokroku
50 Ways forward
Největší úspěchy Evropy
Europe’s Best Successes
Zřejmě neuniklo vaší pozornosti, že v roce 2007 si připomínáme 50. výročí podpisu Římské smlouvy.
It may not have escaped your attention that 2007 marks the 50th anniversary of the signing of the Treaty of Rome.
Jako součást oslav vydává Evropská komise tuto novou brožuru„50 oblastí pokroku – Největší úspěchy Evropy“, jejímž cílem je podtrhnout důležitost Evropské unie pro každého z nás.
To celebrate, the European Commission is publishing this new booklet, ‘50 ways forward – Europe’s Best Successes’, to highlight the importance of the European Union for you and I.
Účelem je ukázat vám atraktivním a zábavným způsobem, jaký užitek přináší a bude přinášet dál evropská spolupráce lidem v Evropě i mimo ní.
This booklet aims to show you – in an attractive and entertaining way – how people in Europe, and beyond, have benefited, and will continue to benefit, from European co-operation.
Evropská unie (EU) je rodina 27 zemí a 490 milionů občanů, kteří spolupracují na dosažení míru a prosperity.
The European Union (EU) is a family of 27 countries and 490 million citizens, working together for peace t h and prosperity.
Jednou ze zakládajících listin EU je Římská smlouva z roku 1957.
The 1957 Treaty of Rome is one of the founding acts of the EU.
Při příležitosti 50. výročí vám tato brožura přináší 50 příběhů o tom, čeho EU dosáhla.
On the occasion of the 50anniversary, this booklet offers you 50 stories about what the EU has achieved.
Všechny příběhy jsou napsány v živém, příjemném slohu, který nepředpokládá, že by čtenář o daném tématu mnoho věděl.
Each of the stories is written in a lively, friendly style, which assumes no prior knowledge about a particular subject on your part.
Ke každému příběhu je připojen alespoň jeden webový odkaz, který můžete použít, pokud chcete dané téma podrobněji prozkoumat, až se příště dostanete na internet.
Every one has at least one web link for you to follow, if you want to find out more about a subject next time you on-line.
U některých najdete i odkaz, který vám umožní shlédnout krátké video o příslušném tématu.
Some even have a link you can use to watch a short video about the subject.
Když budete brožurou procházet, možná vás ten rozsah příběhů o úspěchu překvapí.
Once you start browsing through the booklet, you may well be surprised at the range of success stories.
A to nezapomeňme, že se jedná jen o malý vzorek. Zjistíte například, jak nyní miliony mladých lidí studují v zahraničí, jak přípona „.eu“ buduje na internetu novou evropskou identitu nebo co udělala Evropa proto, aby se snížila cena letecké dopravy.
And, let’s not forget, these are only a small sample.You can find out, for example, how millions of young people now study abroad, how ‘.eu’ is building a new European identity on the internet, or what Europe has done to help bring down the cost of air travel.
Najdete tam příběh o tom, jak evropská policie díky spolupráci chytne více zločinců, jak dostáváme čistší vozy a dokonce proč můžete snadněji cestovat se svým psem či kočkou.
There is a story about how European police catch more criminals by co-operating better, how we are producing cleaner cars and even why travelling with your pets is easier now.
Vedle nedávných úspěchů najdete v brožuře i trvalé úspěchy, které sahají až k začátkům prvního půlstoletí Evropy.
Recent successes share the booklet with enduring successes spanning Europe’s first half century.
Celkově klademe důraz na oslavu minulých úspěchů Evropy, ale zároveň se díváme vpřed do dalších 50 let.
Overall, the emphasis is on celebrating Europe’s past achievements while looking forward to the next 50 years.
Brožura 50 oblastí pokroku je sesterskou publikací webové stránky téhož názvu, což je plně virtuální galerie, a je možné ji najít na adrese: http://europa.eu/success50
The 50 ways forward booklet is a ‘sister’ publication to the website of the same name, which features a full virtual gallery tour and can be found here: http://europa.eu/success50. ://europa.eu/success50.
V dnešní Evropě lidé pracují bez ohledu na hranice
Getting mobile – working in Europe today
Věděli jste, že občanství EU vás opravňuje žít a pracovat v kterékoliv z členských zemí Unie za stejných podmínek, jaké platí pro původní občany dané země?
Did you know that being a citizen of an EU country entitles you to live and work in any other EU country under the same terms and conditions as that country’s own nationals ?
Ačkoliv více než 53 % z vás považuje právě toto právo za jeden z nejvýznamnějších výdobytků Unie, jen přibližně 1,5 % z vás se doopravdy rozhodne přesídlit kvůli práci a tento údaj se za posledních 30 let výrazně nezměnil.
Although over 53 % of you consider this right one of the most important things about the EU, only around 1.5% of you actually do it , a figure which has not really changed for 30 years.
Práce v cizí zemi je obvykle obrovskou zkušeností.
Working in a country other than your own is usually a great experience.
Poskytuje vám možnost naučit se další jazyk, objevit další kulturu a rozvíjet nové schopnosti.
It gives you the chance to learn a new language, discover a new culture and develop new skills.
Již mnoho let se snažím usnadnit vám práci v zahraničí a odstranit některé z překážek – reálných i psychologických – které by mohly bránit životu a práci v “cizí” zemi.
I have been helping for many years now to make it easier for you to take up a job abroad and to break down some of the barriers – both real and psychological – to living and working in a ‘foreign’ country.
Zabalte si své tužky a můžete vyrazit
Pack up your pens and get mobile
Další informace:
More information: :
Evropský rok mobility pracovníků v roce 2006 uvedl do středu zájmu potřebu větší mobility pracovních sil a podpořil aktivity, jež mají motivovat více Evropanů, aby se stěhovali za zaměstnáním.
The European Year of Workers Mobility in 2006 put the spotlight on the need for greater worker mobility and supported activities aimed at encouraging more Europeans to move around for work.
To vydláždilo cestu pro novou rozsáhlejší evropskou strategii v oblasti mobility pracovníků v roce 2007, jejímž cílem bude rozvinout v Evropě opravdovou“kulturu mobility”.
It also paved the way for a wider ranging European policy on worker mobility, due to be adopted in 2007, which will aim to develop a real‘mobility culture’in Europe.
Volný pohyb pracovních sil v Evropě je již podporován sítí EURES a portálem pro vyhledávání zaměstnání, dále prostřednictvím koordinace systémů sociálního zabezpečení a celoevropského online informačního systému sociálního zabezpečení (EUlisses).
T he free movement of workers in Europe is already supported by the EURES network and job search portal, the coordination of social security systems, and a Europe-wide on-line social security information system (EUlisses).
Pohybujete-li se po kontinentu, máte tedy neustálý přístup k informacím o vašich právech na sociální zabezpečení.
So you can stay informed of your social security rights as you move around the continent.
Řadě z vás též usnadnilo cestu vzájemné uznávání diplomů a profesionálních kvalifikací v rámci Boloňského procesu.
The mutual recognition of diplomas and professional qualifications under the‘Bologna Process’has also eased the way for many of you.
V popředí trendu
Leading the way
Samozřejmě, že některé sektory – například turismus a zemědělství – jsou„mobilní“ více než ostatní.
Of course, certain sectors, like tourism and agriculture, are more ‘mobile’ than others.
Avšak skutečným tvůrcem trendu v oblasti pracovní mobility zůstává věda a výzkum z velké části i díky Evropské unii.
One that is leading the way in worker mobility, however, is science and research – in large part thanks to the European Union.
Od roku 1984 jsou vědci, kteří chtějí své zkušenosti rozšířit na stážích a pracovních pobytech v zahraničí, podporováni evropskými schématy, jako jsou Studijní pobyty Marie Curie a ResearchTraining Networks.
Since 1984, researchers wanting to expand their experience by working abroad have been supported by European schemes, such as the MarieCurie fellowships and Research Training Networks.
V naléhavé situaci volejte 112!
It’s an emergency – call 112! !
Představte si, že jste na dovolené v jiné zemi EU a stanete se svědky dopravní nehody.
Imagine you are on holiday in another EU country and witness an accident.
Není tam nikdo jiný, kdo by zavolal sanitku nebo policii.
You are the only person around and need to call an ambulance or the police.
Co můžete dělat?
What can you do ?
Samozřejmě volat 112.
Call 112, of course.
Číslo 112 je „jednotné evropské číslo tísňového volání“.
Number 112 is the‘single European emergency number’.
Volat bezplatně 112, když potřebujete asistenci pohotovostních služeb, můžete v kterémkoli členském státu EU a také v řadě nečlenských zemí – jako je Island, Lichtenštejnsko a Norsko.
Dial 112, free of charge, in any of the EU Member States, as well as in a number of non-EU countries – such as Iceland, Liechtenstein and Norway – to get help from the emergency services.
Ať jste kdekoli, stačí si zapamatovat jediné číslo tísňového volání – a to je 112.
You only have to remember one single emergency number wherever you are – and that’s 112.
V některých zemích se číslo 112 stalo jediným číslem tísňového volání.
In some countries, 112 has become the only emergency call number.
V jiných zemích toto číslo existuje vedle národních čísel tísňového volání.
In other countries, it exists alongside national emergency numbers.
V obou případech se po vytočení čísla 112 spojíte s pohotovostní službou, kterou potřebujete.
In both cases, if you call 112, you will be connected to the emergency service you need.
112: pro všechny naléhavé situace jen jedno číslo
112: one number to call for any emergency
Vzhledem k tomu, že občané Evropy v rostoucí míře cestují do jiných zemí za obchodem či zábavou, je zapotřebí jednotné číslo tísňového volání po celé Unii.
With European citizens increasingly travelling to other countries for business or pleasure, there is a need for a single European emergency number across the Union.
Proto bylo číslo 112 zavedeno v roce 1991.
That’s why 112 was established in 1991.
Od té doby země EU vytvořily takovou infrastrukturu, aby číslo 112 fungovalo, a jsou nyní povinny zajistit, abyste se na číslo 112 mohli dovolat z pevné linky i z mobilního telefonu.
Since then, the EU countries have created the infrastructure to make 112 work and are now obliged to make sure that you can call 112 from a fixed or a mobile phone.
evropské číslo tísňového volání http ://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/implementation_enforcement/112/index_en.htm
n European Commission - Information Society - 112 single