natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zákonná ustanovení definující tento rámecstanoví tři druhy uznání tohoto sektoru: 1)výslovné uznání odlišné identity těchto organizací, které vyžadují zvláštní přístup, zestrany orgánů veřejné moci.V tomto ohleduje účelem zákona stanovit je jako soukromésubjekty; 2) uznání schopnosti a svobodnémožnosti těchto organizací pracovat v kterémkoli sektoru ekonomické a sociální činnosti; 3) uznání úlohy SE jako partnera vprocesu přípravy a uplatňování různých veřejných politik, chápání SE jako subjektu,který se účastní rozhodování o politikách ajejich provádění.
e economies and societies of the newmember states are going through lengthyprocesses of transition from Communistplanning systems to regulated marketeconomies.e adjustments they havemade in recent years have had seriousconsequences for their respective SEs,particularly in the cooperative sector,which was instrumentalised for manydecades and even during the transition to amarket system.Nonetheless, contrary to thepredictions of some, this sector has notbeen dismantled on a large scale.Mutualsocieties, associations and foundations, fortheir part, after half a century when theyvirtually disappeared, are experiencing agradual rediscovery and expansion intandem with the development of civilsociety, social movements and trade unionsin these countries.
V Evropě nemají jednotlivé formy SE v těchto třech oblastech vždy odpovídající úroveň institucionalizace.
Developing this 'third pillar' is of interest tothe new member states if they wish tofollow the European model of developmentand achieve fast, adequate integration intothe European social model.
Obdobná situace je i u rozdílů právního statusu forem, jichž SE v Evropě nabývá. Lzeurčit tři skupiny zemí: první má zvláštníprávní předpisy pro formy SE, druhá máurčitá zákonná ustanovení pro organizace SE roztříštěná v jednotlivých právních přepisech a třetí nemá žádné stopy právníchpředpisů upravujících určité formy SE.
Building Europe:Historically, the SE has notbeen unconnected with the project ofbuilding Europe, from the Treaty of Rome,which explicitly acknowledged thecooperatives as forms of entrepreneurship,to the European Constitution project,which refers to a social market economy.Toreach the levels of welfare and progress thatthe 'Western' countries of the European Union enjoy, the European social andeconomic model has needed thecontribution of the SE, which has provedcapable of occupying a space that balanceseconomic and social aspects, mediatesbetween public institutions and civil society e statutory provisions defining thisframework establish three types ofrecognition of this sector:1) explicitrecognition by the public authorities of thedifferent identity of these organizations,which require special treatment.In thisrespect, the purpose of the code of law is toestablish them as Private Agents; 2)recognition of these organisations' capacityand liberty to operate in any sector ofeconomic and social activity; 3) recognitionof the SE's role as an interlocutor in theprocess of drawing up and applyingdifferent public policies, viewing it as codecision maker and co-executor of thepolicies.
Pokud jde o první z těchto oblastí, nevšechny formy SE jsou v právních systémech jednotlivých zemí Evropské unieuznány do stejné míry.
In Europe, the different forms of the SE donot always enjoy an adequate level ofinstitutionalization in these three areas.
Nedostatky v právních předpisech mohouzpůsobit závažné obtíže ve věci právníhopostavení skupin, které chtějí zřizovat organizace SE: právní rámec může fungovatjako brzda využívání nových forem, pokudnelze formy stávající přizpůsobit novým
As far as the first is concerned, not all formsof the SE are recognised to the same extentin the legal systems of the differentcountries of the European Union.
O NO M IK A V EVROPSKÉ UNII sku zákonem 43/2002, kterým se přijal systém zdanění NO, v Itálii zákonem460/1997 o ONLUS neboli neziskovýchorganizacích veřejné služby a v Německu„sociálním zákoníkem“ (Sozialgesetzbuch),který upravuje neziskové organizace.
United Kingdom, or where these legalforms had been increasingly losing socialprestige through being considered vestigesof the old regime, as in the new members in Central and Eastern Europe.
Pokudjde o družstva, mnoho zemí, které majízvláštní daňový systém, jej neuplatňuje navšechna družstva.
many countries that have a special taxsystem do not extend it to all co-operatives.In Ireland, for instance, it is only applicableto credit unions and in Greece only toagricultural cooperatives.
Například v Irsku platípouze pro úvěrové spolky a v Řecku jen prozemědělská družstva.
the second has some statutory provisionscovering SE organisations scatteredamong different laws and the third lacksany trace of legislation governing certainforms of the SE.
Institucionální rámec rovněž definuje rozsah působnosti SE v různých sektorechhospodářské a sociální činnosti. Zákonnáustanovení o formách SE sice uznávají jejich právo volně působit na trhu jakovšechny ostatní soukromé subjekty, odvětvové předpisy jim však mohou zabránit ve vstupu do určitých oblastí činnosti a volnémrozvoji v jejich rámci.V případě vzájemnýchspolečností lze pozorovat tři modely rozvojepodle hospodářského odvětví: existují země,kde mohou vzájemné společnosti pracovatv řadě oblastí, například ve Spojeném království, kde se mohou účastnit činností odvodohospodářství po sport; jiná skupinazemí omezuje jejich oblast působnosti naurčitá odvětví, například zdravotnictví nebozajištění zdraví a bezpečnosti; zatímco poslední skupina tuto právní formu vůbecnemá.
H E the legal framework should institutemeasures to compensate for the operationaldifficulties suffered by legal forms thatafford poorer opportunities.esemeasures may be grants but they can alsotake the form of tax concessions.At thesame time, however, lawmakers should setup suitable mechanisms to prevent certaineconomic agents from behavingopportunistically and taking advantage ofthe compensations for adopting these formswithout shouldering their respective costs.
Specifičnost organizací v SE vychází z určitých charakteristických hodnot a zásad.Účelem pravidel platných pro tyto organizace je tuto specifičnost zohlednit a mimojiné stanovit zásadu demokratického rozhodování a omezení pro rozdělování zisků apřebytků.
Equally, the removal of the proposals for a European Mutual Society Statute and a European Association from the European Commission's agenda in the past few yearshas been a serious setback to providinggreater opportunities for the deployment ofthese forms of the SE in this continent.
Tento specifický modus operandivšak není neutrální.Využití těchto právníchforem vede k tomu, že zakládající skupiny ahospodářští činitelé mají relativně vyšší provozní náklady než ostatní formy soukroméspolečnosti. Náklady vyvolané specifickýmirysy organizací SE odrážejí jejich internalizaci sociálních nákladů spojenou s demokratickým rozhodováním, způsobrozdělování přebytků a povahu vyráběnéhozboží a služeb, které jsou hlavně v sociálnímnebo obecném zájmu, na rozdíl od externalizace soukromých nákladů tradičních ziskových soukromých společností.
e institutional framework also definesthe SE's margin for action in the differentsectors of social and economic activity.Although the statutory provisions for theforms of the SE recognise their right tooperate freely in the market like any otherprivate agent, sector regulations can raisebarriers to their entering certain fields ofactivity and developing freely within them.In the case of mutual societies, threepatterns of development by economicsectors can be observed:there are countrieswhere mutuals can operate in numerousfields, as in the United Kingdom, wherethey can engage in activities ranging fromwater supplies to sports; another group ofcountries confines their field of action tocertain sectors, such as healthcare or healthand safety cover; while the final group doesnot possess this legal form.Additionally,where sector rules prevent risks beingmutualised, insurance cooperatives andmutual insurance societies cannot be set up.e situation is similar for cooperatives inother sectors of the economy.
Z hlediska zaručení rovných příležitostí prorůzné druhy organizací a vzhledem k tomu,že nerovná postavení vyžadují rozdíly přístupu, měl by právní rámec stanovit opatření,která vyrovnají provozní obtíže právníchforem, jež mají menší příležitosti.Tato opatření mohou mít podobu grantů, ale i daňových úlev. Současně by však zákonodárciměli zřídit vhodné mechanismy, které určitým ekonomickým subjektům zabrání voportunistickém chování a využívání kompenzací za přijetí uvedených forem, aniž bytyto subjekty nesly příslušné náklady.
Shortfalls in the legislation can causeserious difficulties as regards the legalposition of groups that wish to set up SEorganisations:the legal framework can actas a brake on the deployment of new formsif the existing ones cannot be adapted tonew necessities.In this respect, the objectiveof the new legislation that has appeared inrecent years in different countries, like thespecific laws concerning social companies(Act of 2003 in Finland, Act of 2004 in Lithuania and Act 118/2005 in Italy),social cooperatives (Acts of 2006 in Polandand Portugal) and nonprofit organizationsof social utility (Decree 460/1997 in Italy)or the modifications to existing laws toreflect new forms (like the cooperativesocieties of collective interest created in2001 in France, or the social initiativecooperatives that have appeared in recentyears in the different laws concerning Spanish co-operatives), has been to providea channel for the development of anemerging 'New Social Economy'.e recentlegislation passed in the last few years inseveral of the new European Unionmember states is particularly significant.
Na evropské úrovni již nový statut evropské družstevní společnosti podporuje rozšiřování této formy SE tím, že nejen zlepšujemožnosti evropských družstev v prováděnímezinárodní činnosti, ale především rozvíjítento sektor v zemích, které nemají svouvlastní zákonnou úpravu, jako je například Spojené království, nebo kde tyto právníformy ve stále větší míře ztrácejí svou sociální prestiž, protože jsou považovány za pozůstatky starého režimu, jako je tomu vnových členských státech ze střední a východní Evropy.
e specificity of the organisations in theSE is based on certain characteristic valuesand principles.e purpose of the rulesthat govern these organisations is to reflectthis specificity, laying down the principle ofdemocratic decisionmaking andlimitations on how profits and surpluses aredistributed, among others.However, thisspecific modus operandiis not neutral. euse of these legal forms occasions thefounding groups and economic agentsrelatively higher operating expensescompared to other forms of privatecompany.e expenses entailed by thespecific features of the SE organisationsrespond to their internalisation of socialcosts, linked to the democratic decisionmaking process, the way that surpluses areallotted and the nature of the goods andservices produced, which are basically ofsocial and/or general interest, compared tothe externalisation of private costs bytraditional for-profit private companies.
Takové právní předpisy byly v poslední doběposíleny v řadě zemí, například ve Španěl-
From the perspective of guaranteeing equalopportunities among different types oforganization, and given that unequalsituations call for differences in treatment,
Stejně tak stažení návrhů statutu evropskévzájemné společnosti a evropského sdruženíz programu jednání Evropské komise v posledních několika letech bylo závažnou překážkou zajištění větších příležitostí provyužití těchto forem SE na evropském kontinentu.
At the European level, the new Statute fora European Cooperative Society is alreadyfavouring the spread of this form of the SE,not only improving the possibilities of the European co-operatives' conductingtransnational activities but also, above all,developing the sector in countries whichlack their own statute, as in the case of the
Zavádění těchto politik v zemích Evropské unie však bylo nestejnoměrné co do rozsahu i obsahu.
European Union has been patchy in bothits extent and its content.
Mnoho zemí v EU má v rámci státní vládyvysoký orgán s výslovnou uznanou odpovědností za záležitosti týkající se SE.Příkladem je Secrétariat d'Etat au Développement Durable et à l'Economie Sociale(Ministr pro udržitelný rozvoj a sociálníekonomiku) v belgické vládě, Dirección Ge-
Over the last quarter of a century therehave been numerous national andregional governments within the European Union which have deployedpublic policies with explicit references tothe social economy in its entirety or to itscomponents.In general, they haveformulated sector policieswhich haveincluded explicit references, albeitfragmentary and disjointed, to theinstitutional forms that make up thesocial economy.The examples includeactive employment policies involvingworkers' cooperatives and integrationenterprises, social services policies,whereassociations, foundations and other nonprofit organisations have played a keyrole, agricultural and rural developmentpolicies,in which the agricultural cooperatives have been involved, orreferences to mutual provident societiesin the framework ofsocial securitysystems.More recently, and singularly,policies specific to the SEhave emerged,some centred on businesses whichoperate in the market place and othersaimed at nonprofit organizations thatoperate outside the market, but seldomcovering both.However, the deploymentofthese policies in the countries ofthe
Politiky skutečně zavedené na podporu SEpředstavují různorodý soubor typů. Podlepovahy nástrojů, které využívají, je lze klasifikovat jako institucionální politiky, politikyšíření, odborné přípravy a výzkumu, finanční politiky, politiky podpory pomocíreálných služeb a politiky poptávky.
Many countries in the EU have a high-levelbody within the national government withexplicit, acknowledged responsibility formatters relating to the SE.is is the caseof the Belgian government's Secrétariatd'État au développement durable et àl'économie sociale (Secretary of State for Sustainable Development and the Social Economy), the Dirección General de Economía Social (Social Economy Directorate-General) of the Spanish Ministry of Labour and of several of theregional governments, the Frenchgovernment's Délégation interministérielleà l'innovation, à l’expérimentation sociale età l’économie sociale (Interministerial Delegation for Innovation, Social Experimentation and the Social Economy),the Social Economy Unit – FAS in Ireland,the Direzione generale per gli enticooperative, Ministero dello sviluppoeconomico (Directorate General for cooperative bodies, Ministry of Economic Development) and the Agenzia per le Onlus (Agency for Socially Responsible Non-Profit Organizations) in Italy, the NGO Liaison Unit in the Maltese
VEŘEJNÉ POLITIKY SOCIÁLNÍEKONOMIKY NA ÚROVNI ZEMÍEVROPSKÉ UNIE
PUBLIC POLICIES TOWARDS THESOCIAL ECONOMY AT EUROPEANUNION LEVEL
Pozornost, kterou SE věnují jednotlivéúřady EU, v posledních třech desetiletíchnarůstala, ačkoli nesouvisle a s rozdíly meziinstitucemi.
Government's Ministry for the Family and Social Solidarity, Portugal's Instituto António Sérgio do Sector Cooperativo(INSCOOP)and,in the United Kingdom,the Cabinet Office's Social Enterprise Unitand the Treasury's Charity and i r d Sector Finance Unit.
Důležitá úloha SE v sociálníma hospodářském rozvoji Evropy postupnězískává uznání, a s tím i postavení základního prvku evropského sociálního modelu.
E e policies that have in fact beenimplemented to foster the SE present a
Další institucí je Poradní výbor pro družstva, vzájemné společnosti, sdružení a nadace (CCCMAF).
T have created a ‘Social Economy Category’.e EESC has been especially active inrecent years and has issued several Opinions.
Byl založen v roce 1998,aby se vyjadřoval k různým záležitostem týkajícím se prosazování SE na úrovni Evropské unie.
– the European Parliament.It first set up a European Parliament Social Economy Intergroup in 1990.
Výbor byl zrušen v roce 2000po restrukturalizaci Komise, ale na podnětsamotných sektorových organizací bylaihned zřízena Evropská stálá konferencedružstev, vzájemných společností a nadací(CEP-CMAF) jako evropská platforma,která je partnerem evropských institucí.
e attention paid to the SE by thedifferent EU authorities has been growingover the last three decades, albeitintermittently and with differences betweeninstitutions.e important role of the SEin the social and economic development of Europe has progressively been gainingrecognition and with this, its position as acornerstone of the European Social Model.
Dlouhá cesta k institucionálnímu uznání SE a strukturování konkrétních evropskýchpolitik začala v 80. letech 20. století.
e long march towards institutionalrecognition of the SE and the structuring ofspecific European policies started in the1980s.
Vyvrcholila v roce 1989 sdělením Komise Radě nazvaným Podniky v sektoru Économie Sociale: evropský trh bez hranic, ve kterém se navrhlo, aby byl vytvořen evropskýprávní základ v podobě statutů pro družstva, sdružení a vzájemné společnosti, a zřízením odboru sociální ekonomiky v Evropské komisi při generálním ředitelství XXIII.
It culminated in 1989 with the Communication from the Commission tothe Council on “Businesses in the 'Économie Sociale' sector: Europe’s frontier-freemarket”, which proposed that a Europeanlegal basis in the form of Statutes beestablished for cooperatives, associationsand mutual societies, and with the creationof the Social Economy Unit in European Commission Directorate-General XXIII.
Významnými zastánci SE byly i další dvěinstituce EU:
Another body is the Consultative Committee of Cooperatives, Mutuals,Associations and Foundations(CCCMAF).
Při provádění opatření instituce EU vevztahu k sociální ekonomice stále řeší dvojíproblém: její skromné právní základy a nedostatečnou pojmovou definici, bojují s nedostatkem výslovných odkazů v základníchtextech Evropské unie (Římská smlouva a Maastrichtská smlouva), s tím, že definice(pokud existují) vycházejí z právní formyspíše než z prováděné činnosti, a s rozmanitostí pojmů (třetí systém, občanská společnost atd.), která brání shodě o označení,jež má být používáno.
It was set up in 1998 to giveits opinion on the different mattersconcerning the promotion of the SE at European Union level.e Committee wasabolished in 2000, after the restructuring ofthe Commission, but at the initiative of thesector organizations themselves, the European Standing Conference of Co-operatives, Mutual Societies, Associationsand Foundations (CEP-CMAF) wasimmediately activated as a Europeanplatform to act as the interlocutor of the European institutions.
EHSV byl zvláště aktivní v posledních letech a vydal několik stanovisek;
Two other EU institutions have beenimportant champions of the SE:
− Evropský parlament.Nejprve zřídil meziskupinu Evropského parlamentu pro sociální ekonomiku v roce 1990.
When implementing measures, the EUinstitutions keep meeting a two-prongedproblem in relation to the social economy:its scanty legal foundation and itsinsufficient conceptual definition,struggling struggling
Z hlediska právního uznání a viditelnosti SE je třeba zmínit organizace evropskýchkonferencí, schválení stanovisek EHSV ainiciativy a stanoviska meziskupiny Evropského parlamentu pro sociální ekonomikui schválení statutu evropské družstevní společnosti.
– the European Economic and Social Committee (EESC), a European Unionconsultative body. It has SErepresentatives in its Group III and they
TRENDY A VÝZVY
TRENDS AND CHALLENGES
V používaných politikách jsou cíli, na kteréje SE vázána, hlavně zaměstnanost, sociálníslužby a sociální soudržnost, a tak se objevují především ve dvou hlavních liniích veřejné politiky: sociální a pracovní integracea sociální politiky a politiky místního rozvoje a tvorby pracovních míst.
IN with an absence of explicit references in thebasic European Union texts (Treaty of Rome and Treaty of Maastricht), adefinition (if any) based on legal form ratherthan on the activities being conducted, anda multiplicity of terms (the ird system,civil society, etc) that hinder consensus onthe designation to be employed.
Sociální ekonomika: nový sektor vpluralitní společnosti dářské činnosti uspokojující sociální potřeby,rovnější rozdělení příjmů a bohatství, nápravu nevyváženosti trhu práce a prohloubení a posílení hospodářské demokracie.
E participation in the European Union'sbudgetary policy has been achieved throughthe framework of employment and socialcohesion policies, specifically thepluriannual budgets to promote SMEs andemployment such as the ADAPT initiative,the EQUAL initiative for social and workintegration, the European Social Fund(ESF) and the ird System and Employment pilot action.
Program má rozhodujícídopad v zemích, jako je Polsko, Irsko a Rakousko.
The Social Economy: an emergingsector in a plural society
Váhavé pokroky v uznání a nasazení politikna úrovni Evropského společenství jsou vrozporu s obtížemi, které plynou z politikyhospodářské soutěže EU a vposlední dobějejí politiky státní podpory.
From the point of view of the legalrecognition and the visibility of the SE, theorganisation of European Conferences, theapproval of EESC Opinions and theinitiatives and opinions of the European Parliament Social Economy Intergroupshould be mentioned, as well as theapproval of the Statute for a European Cooperative Society.
Hlavní a nejdůležitější trend, který lze pozorovat v posledním vývoji sociální ekonomiky, je její konsolidace v evropskéspolečnosti jako pólu veřejné službymezi kapitalistickým sektorem a sektorem veřejným,složeného z velkého počtu různých subjektů: družstva, vzájemné společnosti, sdružení, nadace a ostatní podobné společnostia organizace.
e main and most important trend thatcan be observed in the recent evolution ofthe Social Economy is its consolidation in European society as a pole of social utilitybetween the capitalist sector and the publicsector, made up of a great plurality of actors:co-operatives, mutual societies, associations,foundations and other similar companiesand organisations.
Nová SE se formuje jako vznikající sektor,který je stále více nepostradatelný,pokud mábýt zajištěna vhodná reakce na nové výzvysvětového hospodářství a společnosti. Tytoúkoly jsou základem zvyšujícího se zájmu oúlohu, kterou nová SE může hrát v sociálníspolečnosti.
sectors such as agriculture, industry,services, retailing, banking and mutualinsurance.In other words, the SE is alsopresenting itself as a necessary institutionfor stable and sustainable economic growth,matching services to needs, increasing thevalue of economic activities serving socialneeds, fairer income and wealthdistribution, correcting labour marketimbalances and deepening economicdemocracy.
Protože chybí zvláštní evropská rozpočtovápolitika pro SE, bylo účasti SE na rozpočtové politice Evropské unie dosaženo pomocí rámce politiky zaměstnanosti apolitiky sociální soudržnosti, konkrétně víceletých rozpočtů na podporu malých astředních podniků a zaměstnanosti, například iniciativy ADAPT, iniciativy EQUALpro sociální a pracovní integraci, Evropského sociálního fondu (ESF) a pilotní akce Třetí systém a zaměstnanost.
ese programmes have had a wideranging structuring effect, both nationallyand internationally, in coordinating andstructuring the European SE in terms offederations, networks, research, culture andpolicies.e EQUAL programme isparticularly important.It supports projectsthat involve participation by SEorganisations with themes such as"Strengthening the social economy (thethird sector), especially the services ofinterest to the community, with a focus onimproving the quality of jobs".ey alsoinclude lectures and debates, which are keyfactors for spreading the concept.
Nezbytné pojmové určení SE
It ishaving a decisive impact in countries suchas Poland, Ireland and Austria.