natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• Rozpočtová kázeň je členskými státy iden-ti kovaná jako nejvýznamnější makroekonomická výzva. Obvykle je de nována na základě udržitelnosti veřejných nancí – nástroji k zajištění dlouhodobé udržitelnosti veřejných nancí ve stárnoucí společnosti jsou reformy důchodů, zdravotnictví a trhu práce, stejně jako krátkodobá konsolidace rozpočtu.
Most Member States clearly have the intention to improve the quality of public nances by setting aside public resources for strengthening infrastructure, human capital and R & D investment. However, few national reform programmes are explicit about the budgetary implications of proposed measures. • Budgetary discipline stands out as the most important macroeconomic challenge identi- ed by Member States.
Související výzva zlepšit kvalitu veřejných nancí je obvykle řešena pomocí opatření na zvýšení výkonnosti veřejné správy.
It is typically formulated in terms of public nance sustainability — pension, health and labour market reforms as well as short-term budgetary consolidation are tools to ensure the long-term sustainability of public nances in an ageing society. e related challenge of improving the quality of public nances tends to be addressed by measures aimed at increasing the e ciency of the public administration.
Některé nové členské státy identifikovaly zavedení eura jako klíčovou výzvu vyžadující rozpočtovou konsolidaci a sbližování míry in ace s mírou
Some new Member States have identi ed the introduction of the euro as a key policy challenge requiring budg-
Realizace: politická odpověď
Making it happen: the policy response tions and logistics among the main issues to be tackled.
Členské státy uznávají, že pro zajištění udržitelnosti veřejných nancí je nezbytné modernizovat veřejné i soukromé důchodové systémy, přičemž je však současně třeba reagovat na sociální obavy a ekonomické změny.
• Over the coming decades, ageing populations in Europe will put increasing pressure on public nances. Member States recognise that modernising public and private retirement and pension systems is an essential prerequisite for ensuring public nance sustainability, while responding to social concerns and economic changes.
Nicméně opatření přijatá nebo plánovaná ve většině států se zdají být málo systematická nebo nedostatečná.
However, in most countries, the measures already taken or envisaged appear to be piecemeal or insufficient. cient.
• Je důležité, aby celková strategie reformy byla logicky promyšlená, aby reformy v jedné oblasti podporovaly reformy v jiných oblastech.
• It is important that the overall reform strategy is coherent, with reforms in one area supporting those in another.
Za tímto účelem některé členské státy nacházejí spojitost mezi udržitelností veřejných nancí a poklesem nezaměstnanosti (nižší výdaje na dávky v nezaměstnanosti, vyšší daně vyplývající z lepšího využití práce).
In this respect, some Member States make a link between sustainable public nance and reduced unemployment (lower unemployment benefit costs; higher tax revenues resulting from a better use of labour).
Mikroekonomický rozměr
The microeconomic dimension
• Národní programy reforem obsahují mnoho příkladů zajímavých politických iniciativ napříč spektrem oblastí politiky.
• e national reform programmes contain many examples of interesting policy initiatives across a range of policy areas.
Většina členských států například očekává využití součinnosti ekonomického růstu a ochrany životního prostředí (prostřednictvím investic do alternativních zdrojů energie, podpory energetické účinnosti, podpory ekologických inovací a prostřednictvím ochrany přírodního bohatství).
For example, most Member States are looking to exploit the synergies between economic growth and environmental protection (by investing in alternative sources of energy, by promoting energy e ciency, and by promoting eco-innovation and protecting natural assets).
Většina národních programů se zaměřuje také na význam moderní dopravní infrastruktury a infrastruktury informačních a komunikačních technologií (např. dostupnost vysokorychlostního internetu). Toto jsou přesně příklady forem investic, které by členské státy měly podporovat, s pomocí prostředků politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova.
Most national programmes also focus on the importance of modern transport infrastructure and of information and communication technologies (e.g. broadband availability). ese are examples of precisely the kind of investments that Member States should seek to promote with the help of the resources of cohesion and rural development policies.
• Fungování vnitřního trhu a potřeba zvýšit konkurenci a zlepšit přístup na trh by obecně zasloužily více pozornosti.
• e functioning of the internal market and the need to enhance competition and market access in general, deserve greater attention.
Pouze několik členských států uvádí konkrétní opatření, například k zajištění plného provedení směrnic Společenství, v oblastech, v nichž je třeba většího úsilí, například na účinné otevření energetických trhů, zlepšení přístupu k veřejným zakázkám nebo zajištění účinné konkurence v poskytování služeb.
Only a few Member States mention concrete actions, for example, to ensure full implementation of Community directives, where greater e orts need to be made, for example on the e ective opening of energy markets, to improve access to public procurement con- e need to build a knowledge economy and to improve Europe’s attractiveness as a location to do business and invest is generally well reflected in the national reform programmes.
Členské státy uznávají, že usnadnění přístupu k nančním prostředkům je důležitou otázkou, třebaže mají rozdílné přístupy, jak ho dosáhnout.
Member States recognise that facilitating access to nance is an important issue, even though they take different approaches to achieve this.
Většina členských států mezi otázkami, se kterými je třeba se vypořádat, také zdůrazňuje podnikatelské prostředí, soukromé podnikání, udržitelné využívání zdrojů (zahrnující obnovitelné zdroje a energetickou účinnost), dopravní spojení a logistiku.
Most Member States also highlight the business environment and entrepreneurship, the sustainable use of resources (including renewables and energy e ciency), transport connec-
Čas zařadit vyšší rychlost změna způsobu přípravy a přijímání rozhodnutí.
Time to move up a gear ronment, a culture change in the way decisions are prepared and taken will be needed.
V tomto ohledu hraje důležitou roli vzdělávání, zjednodušení převodů existujících podniků a boj proti stigmatizaci neúspěchu.
tracts or to ensure e ective competition in services.
Měla by být zvážena i další opatření týkající se přístupu k nančním prostředkům nebo související cílená opatření na posílení investic.
• A comprehensive and coordinated implementation of the different microeconomic policies will generate much greater benefits than the sum of the individual policies put together.
• Komplexní a koordinované uplatňování jednotlivých mikroekonomických politik bude mít mnohem větší užitek než pouhý součet samostatných politik.
For instance, the gains from increased investment in R & D will be higher when new technologies are swily adopted by the market, which in turn depends on the degree of competition in product and service markets. • Regarding SMEs, most programmes do not go far enough to foster a more positive attitude towards entrepreneurship and to encourage more people to start their own business. ere is an important role here for education, for making it easier to transfer existing businesses, and for reducing the stigma of failure.
Například přínosy zvýšených investic do VaV budou vyšší, pokud budou nové technologie okamžitě zapojeny na trh, což je zase určováno mírou konkurence na trzích s výrobky a službami.
Additional measures regarding access to nance or related targeted measures to improve investment should also be considered.
• Pro vytvoření konkurenceschopnějšího podnikatelského prostředí a pro odstranění překážek pro inovace a změny jsou nezbytné lepší právní předpisy.
• Better regulation is crucial to creating a more competitive business environment and removing obstacles to innovation and change.
Téměř všechny členské státy se zabývají částmi této otázky, ale v mnoha případech je nezbytný integrovanější přístup.
Nearly all Member States address parts of this agenda, but in many cases, a more integrated approach is necessary.
Činnost na úrovni Společenství je nutná, ale sama o sobě nebude dostačující.
Action at Community level is necessary, but will not in itself be su -cient.
Mnoho pravidel ovlivňujících podnikání, například týkajících se zdanění, sociálního zabezpečení nebo regionálního plánování, je vytvářeno na vnitrostátní (nebo místní) úrovni. Existují také značné rozdíly ve způsobu, jak jsou směrnice Společenství prováděny členskými státy, což může způsobovat administrativní náklady, jež opatření Společenství samo o sobě nevyžaduje.
Much of the rule-making a ecting business, for example in taxation, social security or regional planning, is done at national (or local) level. ere are also important di er-ences in the way Community directives are implemented by Member States, which may give rise to administrative costs which the Community measure itself does not require.
K dosažení skutečné změny v podnikatelském prostředí bude nutná koncepční
To see a real difference in the business envi-
• Všechny programy přikládají velký význam přilákání a udržení více lidí v zaměstnání. To je podstatné pro řešení dopadů stárnutí obyvatelstva na nabídku pracovní síly a udržitelnost veřejných nancí.
• All programmes attach high importance to attracting and retaining more people in employment. is is vital to address the impact of ageing on the labour supply and the sustainability of public nances.
Zvláštní úsilí je věnováno nebo plánováno na zlepšení zaměstnanosti žen.
Particular e orts are made or foreseen to improve the employment situation of women.
Realizace: politická odpověď nosti však brání tendence k nesystematickým politikám.
Community objectives for social protection and social inclusion.
Šance na zajištění jeho úspěšného završení by byly větší, pokud by bylo založeno na celoživotním přístupu, což by usnadnilo rychlejší přechody mezi jednotlivými zaměstnáními v rámci kariéry.
However, the e ectiveness and sustainability of these is hampered by a tendency towards piecemeal policies. e chances of ensuring e ective delivery would be enhanced if they were based on life cycle approaches to facilitate swi er employment transitions throughout a career.
změny zaměstnání, se spolehlivým a pohotovým systémem celoživotního vzdělávání a s dostatečnou sociální ochranou. Možnost pokroku díky propojení daňového systému a systému dávek je dobrým příkladem, kdy členské státy mohou hledat inspiraci u svých partnerů.
• led with e ective and active labour market policies to support switches from one job to another, a reliable and responsive lifelong learning system, and adequate social protection. e potential for progress through links between the tax and benefits systems is a good example where Member States can look to their partners for inspiration.
• Význam dalších opatření na zlepšení přizpůsobivosti pracovníků a podniků je z velké části zanedbáván.
e importance of further measures to improve the adaptability of workers and enterprises is largely neglected.
Nicméně součastná vyváženost mezi exibilitou a jistotou v mnoha členských státech vede ke stále větší segmentaci trhů práce.
However, the current balance between exibility and security in many Member States has given rise to increasingly segmented labour markets.
Zvýšená pozornost by měla být věnována vytvoření podmínek pro tzv. exicurity. Jedná se o kombinaci dostatečně exibilních pracovních smluv s účinnou a aktivní politikou trhu práce podporující
Greater attention should be given to establishing conditions of ‘flexicurity’. is consists of a combination of sufficiently exible work contracts coup-
• Členské státy uznávají zásadní význam rozvoje dovedností potřebných v hospodářství založeném na znalostech a investic do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání a zvyšování dovedností.
• Member States acknowledge the crucial importance of developing the skills needed in knowledge-based economies and the need to invest in human capital through better education and skills.
Nicméně politická odpověď se více soustředí na kvalitativní reformy v systémech vzdělávání, na lepší přístup ke kvalifikacím a větší transparentnost kvalifikací než na zvýšení investic a dosažení skutečného průlomu.
However, the policy response concentrates more on qualitative reforms in education systems, better access to and transparency of qualifications, rather than on stepping up investment and achieving a real breakthrough.
Národní programy jsou dobrou základnou pro pokračování v reformách, třebaže jejich kvalita se různí. Existuje značná shoda názorů, pokud jde o určení problémů a zvolení klíčových výzev, se kterými je třeba se vypořádat přednostně, např. udržitelnost veřejných nancí, nabídka pracovní síly, VaV a inovace, podnikatelské prostředí a udržitelnost životního prostředí.
Overall conclusions e national programmes are a good basis for driving the reform agenda forward even though not all are of equal quality. ere is a large convergence of views on the diagnosis and on which key challenges need to be addressed as a matter of priority: for example, sustainability of public nances, labour supply, R & D and innovation, the business environment and environmental sustainability. e main conclusions that can be drawn at this early stage are the following.
Mezi hlavní závěry, které mohou být vyvozeny v počáteční fázi, patří následující: a časové harmonogramy, které mohou sloužit k hodnocení pokroku.
and have set clear, o en quantitative, targets and timetables which can serve to measure progress.
Nicméně jiné programy jsou v této fázi méně kompletní a prostudování přístupů přijatých v některých jiných členských státech čelících stejným výzvám by jim mohlo být ku prospěchu.
Other programmes, however, are less complete at this stage and could benefit from studying approaches adopted by other Member States facing similar challenges.
Zatímco některé programy jasně popisují obsah a formu přijatých nebo navrhovaných politických opatření, v jiných tato informace často chybí.
Whilst some programmes clearly describe the content and form of policy measures taken or proposed, in others this information is o en lacking.
Cíle a časové harmonogramy také často chybí, stejně jako další podrobnosti o rozpočtových aspektech plánovaných reforem. To bude ztěžovat provádění.
Targets and timetables as well as further details on the budgetary aspects of envisaged reforms are also o en missing. is will make it more difficult to deliver.
• Integrace tří rozměrů (makroekonomického, mikroekonomického a zaměstnanosti) může být posílena.
• Recognising that Member States start from different positions, there are important di er-ences between the programmes.
Národní programy reforem jsou nezbytným nástrojem k rozvoji soudržného přístupu, nicméně některým programům se
For example, the approach to targets varies widely: some Member States have gone a long way towards integrating Community and national targets e integration between the three dimensions (macro-, micro- and employment) can be strengthened. e national reform programmes are vital tools to develop a coherent approach,
Čas zařadit vyšší rychlost to podařilo lépe než jiným.
Time to move up a gear but some programmes have achieved this more than others.
Zisky z činnosti v jedné oblasti jsou často závislé na pokroku učiněném v jiné oblasti.
Gains from action in one area o en depend on progress made in another.
Tato spojení musí být navázána rychle, jelikož příprava těchto programů nabývá na intenzitě a začíná přijímáním národních strategií politiky soudržnosti (tzv. národní strategické referenční rámce).
In addition, stronger e orts are needed to develop coordination mechanisms between those responsible for the national reform programmes and those preparing the Structural Funds programmes for 2007–13. ese links must be established quickly as the preparation of these programmes intensifies, beginning with the adoption of national cohesion policy strategies (the so-called ‘national strategic reference frameworks’).
• Zatímco konkurence a odstranění překážek v přístupu na trh, zvláště na trh služeb, jsou identifikovány jako výzvy pro asi polovinu členských států, pouze několik národních programů reforem se s touto výzvou skutečně efektivně vypořádává.
• Whilst competition and removing obstacles to market access, particularly in services, is identi ed as a challenge for around half of the Member States, only a few national reform programmes actually tackle this challenge e ectively.
Konkurenční trhy jsou předpokladem k dosažení lisabonských cílů.
Competitive markets are a prerequisite to achieving the Lisbon objectives.
• Velké množství členských států také potřebuje zajistit, aby výdaje Společenství na soudržnost a rozvoj venkova byly obecně zaměřeny na podporu lisabonské strategie.
In addition, many Member States have set national targets for R & D investment and employment, but some have not, despite the decisions of the European Council. • A large number of Member States also need to ensure that Community cohesion and rural development spending is targeted towards supporting the Lisbon strategy in general.
Měly by být plánovány tak, aby přímo podporovaly národní
Indeed, it should be programmed to give
• V neposlední řadě je potřeba zmínit, že až na několik výjimek není přijetí lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost ze strany veřejnosti za svou úspěšné.
• Last but not least, with only a few exceptions, public ownership of the Lisbon growth and jobs strategy falls short.
Nemůžeme tudíž dosud říct, že by si široká část populace byla vědoma této strategie, natož aby ji přijala za svou. Poukazuje to na potřebu zaměřené komunikační strategie s plným využitím ekonomických analýz a s objasněním, jak činnost přinese skutečný užitek pro jednotlivé občany.
We cannot yet say, therefore, that broad sections of the population have been made aware, let alone taken ownership, of the strategy. is points to the need for a dedicated communication strategy, making full use of economic analysis and showing how action will bring real benefits for individual citizens.
Podobně sociální partneři, kteří hrají významnou roli jak v pozici účastníků procesu, tak i jako šiřitelé myšlenek, by se měli do řídicího procesu aktivněji zapojit.
Similarly, social partners, who have an important role to play both as participants in the process and as message multipliers, should become more actively involved in the governance process.
Zařadit vyšší rychlost: čtyři opatření pro zvýšení růstu a zaměstnanosti
Moving up a gear:four actions for more growth and jobs e Commission urges Member States to implement their national reform programmes in full and on time.
Nicméně proces vytváření a vyhodnocování národních programů reforem upozornil na mezery, které je třeba doplnit, a na možnosti součinnosti, kterých lze využít.
However, the process of producing and evaluating the national reform programmes has highlighted gaps to be lled and synergies to be exploited.
V mnoha případech se členské státy mohou vypořádat s nedostatky zlepšením svých národních programů na základě inspirace získané od svých partnerů.
In many cases, gaps can be tackled by Member States improving their national programmes, drawing inspiration from their partners’ experiences.
V řadě případů několik členských států našlo úspěšnou odpověď na konkrétní výzvu, která pokud by byla provedena všemi členskými státy, by mohla přinést značný užitek Unii jako celku. Existují také výzvy, které nemohou být řešeny pouze na úrovni členského státu a kde skutečný úspěch záleží na koordinované činnosti jak na evropské úrovni, tak i na národní úrovni:
In a number of cases, several Member States have developed successful responses to particular challenges which, if implemented by all Member States, could yield major benefits for the Union as a whole. ere are also challenges which cannot be addressed at Member State level alone, and where genuine success depends on coordinated action at both European and national level.
• Mnoho národních programů reforem věnuje málo pozornosti zlepšování přístupu na trh a konkurenčního prostředí.
• Many national reform programmes pay limited attention to improving market access and competition.
Vnitrostátní pravidla a praxe stejně jako samoregulace mohou často rozdělit trh a bránit v konkurenci.
National rules and practices, as well as self-regulation, can o en fragment the market and hinder competition.
Společenství má také významnou odpovědnost při zajišťování účinné a regulérní konkurence (například přijetím rázných opatření proti kartelovým dohodám o cenách a rozdělování trhu, které zvyšují vstupní ceny pro rmy a poškozují spotřebitele) a při vytváření skutečného vnitřního trhu v rámci celé EU.
Member States need to do more to identify ways to remove such rules and restrictions in their programmes. e Community also has important responsibilities for e ective and fair competition (for example, by taking vigorous action against price-fixing and market sharing cartels which raise input costs for business and harm the consumer) and to achieve a real EU-wide internal market.
• Během nadcházejících desetiletí bude Evropa konfrontována s důsledky stárnutí obyvatelstva.
• Over the coming decades, Europe will be confronted with the implications of an ageing population.
Národní programy uznávají, že pro zvýšení zaměstnanosti a zajištění udržitelnosti veřejných nancí je nebytné důkladné přepracování důchodových systémů.
National programmes recognise that a thorough overhaul of retirement and pension systems is necessary to ensure increased employment and sustainable public nances.
Jsou třeba naléhavá opatření k usnadnění vstupu mladých lidí na trh práce, v souladu s paktem pro mládež, k dosažení lepší rovnováhy mezi prací a rodinným životem a k zatraktivnění setrvání v práci pro starší pracující.
Urgent action is needed to facilitate entry of young people into the labour market, in line with the ‘Youth Pact’, achieve a better work–life balance for families and make it more attractive for older workers to remain employed.
Čas zařadit vyšší rychlost před EU nové výzvy.
Globalisation also brings new challenges for the EU.
Posiluje potřebu větší přizpůsobivosti trhu práce, avšak současně nám nabízí nové příležitosti v důsledku větší otevřenosti trhů třetích zemí.
It reinforces the need for greater labour market adaptability but it also offers us new opportunities as a result of increased openness of third countries’ markets.
poru z nejvyšší politické úrovně a která by měla být rychle provedena, nejpozději do konce roku 2007.
impetus from the highest political level and which should be implemented quickly — no later than the end of 2007.
Evropská rada tak bude moci na svém jarním zasedání v roce 2008 zahájit druhou fázi strategie růstu a zaměstnanosti na pevných základech.
In this way, the spring European Council in 2008 can launch the second cycle of the growth and jobs strategy on a rm foundation.
• Mnoho programů zdůrazňuje význam energetiky.
• Many programmes underline the importance of energy.
Evropa potřebuje skutečně integrovanou energetickou politiku, která podpoří růst, poskytne větší zabezpečení dodávek a přispěje k větší účinnosti a udržitelnosti z hlediska životního prostředí.
Europe needs a truly integrated energy policy which promotes growth, provides greater security of supply and which contributes to greater e ciency and environmental sustainability.
Zatímco bylo dosaženo významného pokroku v otevření vnitrostátních trhů, celoevropský energetický trh stále neexistuje.
Whilst important progress has been made in opening domestic markets, there is as yet no European-wide energy market.