natgillin/translations-raw huggingface dataset:
08 Slovinsko: Zajištění dlouhodobé ochrany chřástalapolního
08 Slovenia: Safeguarding the corncrake bird forthe long-term
09 Zelený týden: Hlavním tématem bude biologická rozmanitost
09 Green Week: Biodiversity in the spotlight
10 Nový komisař pro životní prostředí stanovuje svépriority
10 New Environment Commissioner sets out priorities
12 První komisařka EU pro otázky klimatu
12 The EU’s first climate action Commissioner
13 Komise navazuje na pokrok dosažený Kodaňskou dohodou
13 Building on the progress of the Copenhagen Accord
14 Analýza životního cyklu pomáhá vybrat lepší řešenípro životní prostředí
14 Using life cycle thinking to make better environmental choices
15 Nové publikace / kalendář akcí
15 New publications / Agenda
UPOZORNĚNÍEvropská komise ani žádná osoba jednající jejím jménem nezodpovídá za použití informací obsažených v této publikaci ani za případné chyby, které se mohly i přes pečlivou přípravu a opakovanou kontrolu vyskytnout.
NOTICENeither the European Commission nor any person acting on its behalf may be held responsible for the use to which information in this publication may be put, or for any errors which, despite careful preparation and checking, may appear.
16 Finalisté Evropské ceny životního prostředí propodnikatele 2010
16 Finalists line up for the 2010 European Business Awards for the Environment
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2010ISSN 1831-5763© Evropská unie, 2010© Ilustrace: Laurent Durieux Reprodukce je povolena pod podmínkou uvedení zdroje.Reprodukce fotografií je zakázána.Printed in Belgium
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2010ISSN 1563-4183© European Union, 2010© illustrations: Laurent Durieux Reproduction of the text is permitted provided the source is acknowledged. Reproduction of the photographs is prohibited.Printed in Belgium
Na cestě k nové strategii na ochranu evropské biologické rozmanitosti
Towards a new strategy to protect Europe’s biodiversity
Evropská unie, přestože nedosáhne svého původního cíle do roku 2010 zastavit ubývání biologické rozmanitosti, připravuje novou strategii na zachování různorodosti svých ekosystémů, druhů a genů.
The European Union, despite failing to meet its original target of halting biodiversity loss by 2010, is preparing a new strategy to preserve its rich variety of ecosystems, species and genes.
Odrazovým můstkem je přijetí vize a cíle pro ochranu biologické rozmanitosti Evropskou radou letos vbřeznu. Strategie zohlední minulá pochybení, stanoví důslednější způsob, jak dosáhnout cíle doroku 2020, a také si s ambicemi vytyčí milníky na rok 2050.
Takingas a starting point the vision and target forbiodiversity adopted by the European Council in March, the strategy will draw on lessons fromthe past and set out more rigorous ways ofachieving the goal by 2020 and, ambitiously, look ahead to 2050.
Strategie se příhodně připravuje během Mezinárodního roku biodiverzity.
Fittingly, it is being developed during the International Year of Biodiversity.
MAGAZÍN
MAGAZINE
PRO
THE
ŽIVOTNÍ
DIRECTORATE-GENERAL
PROSTŘEDÍ
FOR
Spolu se změnou klimatu je ztráta biodiverzity nejzávažnější hrozbou, které naše životní prostředí čelí.
Along with climate change, the loss of biodiversity is the most critical threat facing the world’s environment.
A příroda není jedinou obětí.
Nor is nature the only victim.
Životní styl, nejnutnější potřeby i příjem místních obyvatel budou ohroženy, pokud se stav jejich okolí bude zhoršovat.
Local populations find lifestyles, basic essentials and incomes are hit as their surroundings deteriorate.
Veřejnost si také plně neuvědomuje rozsah tohoto problému, jak se jí dotýká a jakou úlohu a zodpovědnost mají jednotliví občané v boji proti ubývání biodiverzity.
Several authoritative studies report that losses range from 100 to 1000 times normal rates and that 60% of the world’s ecosystem services have suffered in the last 50 years.
Nová strategie již získává tvar. Byl přijat nový cíl pro rok 2020 v souladu s požadavky ministrů životního prostředí EU z března 2009, kdy bylo zřejmé, že současný cíl „zasta-vit ubývání biologické rozmanitosti v EU do roku 2010“ stanovený před osmi lety nebude dosažen.
The new strategy is now gaining shape, starting with the adoption of a new target for 2020, as requested by EU environment ministers in March 2009 when it had become clear that the current target, set eight years earlier, to‘halt biodiversity loss in the EU by 2010’would not be met.
Jako odpověď na výzvu ministrů Komise v lednu 2010 – na samém začátku Mezinárodního roku biodiverzity – představila možnosti nové vize a cíl v oblasti biologické rozmanitosti po roce 2010.
The Commission presented in January 2010 – at the very start of the International Year of Biodiversity – options for a new vision and target for biodiversity beyond 2010 in response to the ministers’call. call.
Vlády EU během dvou měsíců schválily ten nejambicióznější ze čtyř cílů pro rok 2020, který Komise navrhla.
Added to these are the pressures of population growth, rising per capita consumption and a failure to recognise how to allocate natural resources as efficiently as possible.
Tento plán zavazuje EU přijmout opatření jak uvnitř, tak vně jejích hranic, s cílem zvrátit trend ubývání biodiverzity (viz textový rámeček).
Finally, the public is not sufficiently aware of the extent of the problem, how it concerns them, and the roles and responsibilities of individual citizens in fighting against biodiversity loss.
T Hlavním cílem je do roku 2020 zastavit v EU ubývání biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, v maximální možné míře je obnovit a současně zvýšit podíl EU na úsilí zastavit úbytek biologické rozmanitosti v celosvětovém měřítku.T Dlouhodobou vizí do roku 2050 jeochránit, ocenit a vhodným způsobem obnovit biologickou rozmanitost Evropské unie i ekosystémové služby, které poskytuje – její přírodní kapitál – z důvodu skutečné hodnoty biologické rozmanitosti ajejího podstatného přispívání kblahobytu lidstva aekonomické prosperitě. Bude tak možné vyhnout se katastrofálním změnám, které by úbytek biologické rozmanitosti způsobil.
T Headline target to halt the loss ofbiodiversity and the degradation of ecosystem services in the EU by 2020 and restore them, in so far as feasible, while stepping up the EU contribution to averting global biodiversity loss.T Long-term vision that by 2050 European Union biodiversity and the ecosystem services it provides – its natural capital – are protected, valued and appropriately restored for biodiversity’s intrinsic value and for their essential contribution to human wellbeing and economic prosperity, so that catastrophic changes caused by the loss of biodiversity are avoided.
Při vysoké rozmanitosti druhů jsou ekosystémy stabilnější, produktivnější a méně zranitelné vůči vnějším tlakům.
Within two months, EU governments gave their political blessing to the most ambitious of the four 2020 targets the Commission had put on the table.
Když je tato rozmanitost na ústupu, zvyšuje se jejich křehkost.
This commits the Union to take action, both within its frontiers and beyond, to reverse the trend of biodiversity loss (see box).
V Evropě hrozí zánik každého šestého druhu savců, hlavně mořských živočichů; ohroženi jsou i ptáci.Více než čtvrtina evropské populace savců je na ústupu.
In Europe, one in six mammal species are threatened with extinction – particularly marine mammals; birds too are at risk.
Celosvětově je situace ještě horší.
Many ecosystems are reaching a point of no return.
Několik odborných studií informuje o tom, že ztráty jsou 100 až 1 000krát rychlejší oproti normálnímu tempu a že
With a high diversity of species, ecosystems are more stable, more productive, and less vulnerable to external stresses.
Jakmile jednou dojde ke zničení ekosystémů, nemohou být nahrazeny.
As that diversity declines, their fragility grows.
Stejně jako zvýšení globálních teplot o 2 stupně by vedlo ke katastrofálním klimatickým následkům, i ztráta biologické rozmanitosti má dalekosáhlé následky pro naši planetu – a nejenom pro naše životní prostředí.
Biodiversity loss also jeopardises climate objectives and undercuts our life insurance against climate change, because nature is the most effective climate regulator and the largest carbon sink.
Tato studie provedená v rámci programu OSNpro životní prostředí za podpory Evropské komise a vlád Německa, Velké Británie, Norska a Nizozemska je významným mezinárodním projektem, jehož cílem je zviditelnit rostoucí náklady spojené se ztrátou biologické rozmanitosti a degradací ekosystémů.
This study, hosted by the UN Environment Programme and supported by the European Commission and the German, British, Norwegian and Dutch governments, is a major international initiative to highlight the growing costs of biodiversity loss and ecosystem degradation.
Podílejí se na něm odborníci z oblasti vědy, ekonomieapoli-tického rozhodování.
It brings together expertise from the fields of science, economics and policy making.
Závěrečná zpráva bude zveřejněna souběžně se zasedáním Úmluvy obiologické rozmanitosti v japonské Nagoji.
The final report will be published to coincide with the Convention on Biological Diversity meeting in Nagoya, Japan.
Mezivládní platforma pro biologickou rozmanitost aekosystémové služby (IPBES)
Intergovernmental Platform on Biodiversity and Ecosystem Services (IPBES)
Tyto zkušenosti jsou při přípravě nové strategie brány v potaz.
These lessons are being taken on board as flesh is put on the bones of the new strategy.
Nejdůležitější inovací je v tomto směru opatření Evropské agentury pro životní prostředí se sídlem v Kodani, která letos v létě představí nový scénář EU pro biologickou rozmanitost.
The most important innovation is the development by the Copenhagen-based European Environment Agency of a new EU biodiversity baseline, which will appear in the summer.
Ten, spolu s vylepšenými ukazateli hodnocení, poprvé umožní změřit jak kvalitu, tak kvantitu dosaženého pokroku směrem k cílům pro rok 2020.
Accompanied by improved assessment indicators, this will make it possible for the first time to measure both the quality and quantity of the progress made towards the 2020 targets.
Mezi další nepříjemné následky patří ekonomické náklady.
Other unpalatable consequences include high economic costs.
Ty se podle odhadů celkově pohybují kolem 50 miliard EUR ročně.
These are estimated to total some EUR 50 billion annually.
V nedávné studii Ekonomika ekosystémů a biologické rozmanitosti (TEEB – viz textový rámeček) stanovili její autoři přibližnou cenu naší neschopnosti ochránit přírodní svět.
A recent study on The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB – see box) placed a rough price tag of failing to protect the natural world.
Odhadují, že do roku 2050 by náklady v případě nepřijetí žádných opatření ke zvrácení úbytku suchozemské biodiverzity dosáhly přibližně 7% celosvětové spotřeby.
It estimated that by 2050, the cost of doing nothing about terrestrial biodiversity loss would reach around 7% of global consumption.
Kromě hlavního cíle bude strategie zahrnovat řadu podcílů pro různá odvětví, různé tlaky a různé ekosystémy s cílem stanovit milníky pro dosažení celkového cíle pro rok 2020.
In addition to the headline target, the strategy will include a set of subtargets focusing on different sectors, pressures and ecosystems to lay down markers on how to reach the overall 2020 goal.
Důležité bude následovat příklad postupu v souvislosti s klimatickou změnou a začlenit problematiku biologické rozmanitosti do všech příslušných vnitřních i vnějších politik EU, od rybolovu a regionálního rozvoje až po programy mezinárodní pomoci.
Emphasis will be placed on following the lead set by climate change and integrating biodiversity concerns into all relevant EU internal and external policies, ranging from fisheries and regional development programmes to overseas aid schemes.
To s sebou také přináší lidské náklady.
It also brings human costs.
Živobytí milionů lidí závisí na harmonickém fungování naší biodiverzity a ekosystémů.
The livelihoods of millions of people depend on the harmonious functioning of our biodiversity and ecosystems.
V rozvojových zemích to může znamenat doslova hranici mezi životem a smrtí.
In developing countries this can literally mean the difference between life and death.
V jiných více vyvinutých částech světa, především v zemědělských a rybářských oblastech, může naše neschopnost pečovat o biologickou rozmanitost přinést těžkosti, namísto relativní hojnosti.
In other, more developed parts of the world, failure to nurture biodiversity, particularly for agricultural and fishing communities, can turn relative affluence into hardship.
Co nás čeká
The way ahead
Příprava nové strategie předurčí vyjednávací postoj EU na zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD), která se bude konat v říjnu v japonské Nagoji s cílem sjednat nový globální strategický plán pro ochranu biodiverzity po roce 2010.
Preparations for the new strategy will feed into the EU’s negotiating stance in the Conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity which will meet in Nagoya (Japan) in October to agree a new global strategic plan for biodiversity beyond 2010.
EU zaznamenala v minulém desetiletí i určité úspěchy.
The EU has notched up some recognisable achievements in the past decade.
Síť chráněných oblastí Natura 2000 nyní pokrývá téměř pětinu území EU.
The Natura 2000 network of protected areas now covers almost one fifth of the Union’s territory.
Stále se rozrůstá a zabraňuje zániku životně důležitých stanovišť, jako jsou mokřady.
It is still expanding and halting the destruction of vital habitats such as wetlands.
Opatření na ochranu ptáků, mořského světa a zlepšení kvality vody také mohou podpořit zachování naší biodiverzity.
Measures to protect birds, marine life and improve water quality also help to preserve our biodiversity.
Evropská unie si uvědomuje, že úspěšná strategie biologické rozmanitosti vyžaduje efektivní opatření na regionální, národní, evropské i mezinárodní úrovni, a je odhodlána usilovat o vyjednání co nejambicióznější globální dohody. T
The Union, aware that a successful biodiversity strategy requires effective regional, national, European and international action, is committed to making that global agreement as ambitious as possible. T
Nicméně různé faktory zapříčinily, že EU nesplní svůj původní cíl pro rok 2010.
However, various factors prevented the EU from meeting its original 2010 target.
Patří sem nedůsledné provádění evropských právních předpisů na ochranu přírody, nedostatečné finanční zdroje k naplnění stanovených cílů, mezery v našich znalostech a neschopnost začlenit ochranu biologické rozmanitosti do dalších politik.
These include patchy implementation of European conservation legislation, insufficient funding to meet the goals set, policy and knowledge gaps and a failure to embed biodiversity protection into other policies.
Půda – hlína, zemina, bahno, podle toho, k čemu ji používáte – je všude kolem nás.
Soil – dirt, earth, mud depending on your usage – is all around us.
Je základním a nenahraditelným zdrojem a nezbytnou součástí zdravého životního prostředí naší planety.
It is a fundamental and irreplaceable resource and an essential ingredient in the planet’s environmental wellbeing.
Nová studie Evropské komise poskytuje odpovědi na mnohé otázky o povrchu, po kterém chodíme.
Yet the threats it faces, the properties it contains and the benefits it brings are still widely misunderstood.
Jedna kávová lžička zahradní zeminy může obsahovat tisíce různých druhů a miliony jedinců.
A new study for the European Commission sheds light on the surface we tread.
Zpráva uznává, že stále existují významné mezery v našich znalostech.
It acknowledges that there are still major gaps in our knowledge.
Například známe pouze 1% všech druhů půdních mikroorganismů.
For instance, only 1% of soil microorganism species are known.
Studie upozorňuje na mnohé funkce, které půda v našich každodenních životech vykonává, a také zdůrazňuje její probíhající destrukci.
Apart from drawing attention to the many roles soil plays in our daily lives, the study highlights the destruction it is experiencing.
Nevhodné zemědělské postupy, nadměrná pastva, mýcení vegetace, špatné zavlažování, odlesňování, rozrůstající se urbanizace a další lidské aktivity se podílejí na snižování úrodnosti půdy.
Soils are home to over one quarter of all living species. One teaspoon of garden soil may contain thousands of species and millions of individuals, and the bacterial biomass in a temperate grassland soil can amount to 12 tonnes per hectare – which is roughly equivalent to the weight of one or two cows.
Podle nedávného odhadu činí náklady na degradaci půdy v EU-25 přibližně 38 miliard EUR ročně.
A recent estimate calculated that soil degradation costs the EU-25 some EUR 38 billion a year.
Jsou to doslova vyhozené peníze.
Literally, money down the drain.
Jsme závislí na půdě pro zajišťování potravin, přírodních vláken, stavebních materiálů, čisté vody i čistého vzduchu.
We depend on soil for food, fibres, construction materials, clean water and clean air.
Antibiotika, jako jsou penicilin nebo streptomycin, se získávají právě z půdy.
Antibiotics such as penicillin and streptomycin are derived from it.
Půda uvolňuje živiny, které jsou pak využity rostlinami a dalšími organismy.
Soil releases nutrients that can be used by plants and other organisms.
Je také druhým největším úložištěm uhlíku na naší planetě, čímž zmírňuje vlivy globálního oteplování.
It is also the second largest carbon pool on the planet, helping to counteract global warming.
Ale pokud je rozmanitost půdních organismů ohrožena, a v současnosti tomu tak je, její schopnost vykonávat tyto funkce je nebezpečně narušena.
But when the diversity of soil organisms is threatened, as it is now, its ability to carry out these essential functions is dangerously impaired.
Doposud neexistuje žádná regionální, národní, evropská nebo mezinárodní legislativa, která by se konkrétně zaměřovala na biologickou rozmanitost půdy, a pouze devět členských států přijalo specifické zákony na ochranu půdy.
To date, no regional, national, European or international legislation specifically targets soil biodiversity and only nine Member States have laws on soil protection.
To odráží nejen nedostatečné povědomí o důležitosti tohoto přírodního zdroje, ale také komplexnost tohoto tématu.
This reflects both a lack of awareness of the resource’s value and the complexity of the subject.
V roce 2006 předložila Evropská komise s podporou Evropského parlamentu návrh legislativy na ochranu naší půdy.
The European Commission, supported by the European Parliament, presented draft legislation in 2006, to protect our soils.
Několik členských států však blokuje další postup.
This is being blocked by a handful of Member States.
Ale jak zdůrazňuje tato studie, nečinnost není možnou volbou. T
But as the report underlines, inactivity is not a viable option. T
Biologická rozmanitost půdy: funkce, hrozby a nástroje pro politické činitele je nová studie připravená Evropskou komisí, která nabízí doposud nejpodrobnější přezkoumání našich znalostí o biologické rozmanitosti půdy, jejích přínosech k ekosystémovým službám a jejím významu pro udržitelnost lidské společnosti.
Soil biodiversity: functions, threats and tools for policy makers, a new report prepared for the Commission, offers the most comprehensive review to date of the state of knowledge of soil biodiversity, its contribution to ecosystem services and relevance for the sustainability of human society.
TPříprava evropských lesů na změnu klimatu
TPreparing EU forests for climate change
Evropské lesy jsou jedním z nejdůležitějších přírodních zdrojů EU.
Europe’s forests are one of the major natural resources in the EU.
Kvůli změně klimatu budou však vystaveny mnoha zkouškám, od nárůstu teplot po ničivé bouře a lesní požáry, ubývání biologické rozmanitosti a šíření invazních druhů.
But climate change ispresenting them with many challenges, ranging from rising temperatures to destructive storms and forest fires, the loss of biodiversity and the appearance of invasive alien species.
Tyto výzvy jsou popsány v nové zelené knize Evropské komise, která má za cíl odstartovat veřejnou diskusi o tom, jak EU může v budoucnu nejlépe pomoci členským státům zajistit zdraví tohoto přírodního zdroje, který tvoří nepostradatelnou součást naší krajiny.
These challenges are described in a new Commission Green Paper intended tolaunch a public debate on how the EU can best help Member States ensure a healthy future for this valuable feature of our landscape.
Všichni si spojujeme lesy s krásou přírody.
We all associate forests with natural beauty.
Lesy ovšem také zajišťují celou řadu důležitých funkcí, které obohacují naše životy a prostředí kolem nás.
But they also perform a range of vital functions that enhance our lives and the environment around us.
Podle zásady subsidiarity mají pravomoci v oblasti lesnické politiky převážně členské státy. Evropská komise ovšem hledá cestu, jak může národní programy obohatit.
Under the subsidiarity principle, competence for forest policy lies primarily with the Member States, but the Commission is looking into ways it can add value to national programmes.
Zelená kniha se zaměří na to, jak změna klimatu ovlivňuje způsob obhospodařování lesů a jejich ochrany a jakým směrem by se měla politika EU vyvíjet, aby více přispívala ku prospěchu programů členských států.
The Green Paper focuses on how climate change is modifying forest management and protection and how EU policy should evolve to enhance its contribution to Member State initiatives.
Poskytují zaměstnání, příjem a také přírodní suroviny pro průmysl i sektor obnovitelných energií.
They provide jobs, income, raw materials for industry and renewable energy.
Jsou vhodným místem pro odpočinek, turistiku a sportovní aktivity.
They are special areas for relaxation, tourism and sporting activities.
Představují důležité zázemí pro biodiverzitu a v mnoha částech Evropy chrání města a vesnice tím, že regulují počasí a zabraňují sesuvům půdy, naplavení bahna a v horských oblastech také lavinám.
They represent an important biodiversity pool and protect towns and villages in many parts of Europe by regulating the weather, preventing landslides, mudflows and avalanches in mountain areas.
Uchovávají a čistí vodu, zlepšují úrodnost půdy a zabraňují její erozi.
They store and purify water, improve the fertility of the soil and counter erosion.
T Pokrývají přibližně 176 milionů hektarů (to je o něco více než 4 %povrchu EU).T Po neustálém rozšiřování vposledních 60 letech nyní zaujímají 5% plochy lesů na celéplanetě.T Poskytují zaměstnání pro přibližně 350000 lidí.T Mají kolem 16 milionů vlastníků.
T Cover some 176 million hectares in the EU (equivalent to over 4 %of the Union’s land area).T After expanding continuously for over 60 years, now account for 5% of the world’s forest area.T Provide direct employment for some 350 000people.T Have some 16 million owners.
Jako důležitý článek v koloběhu uhlíku přispívají k boji se změnou klimatu. Lesy mají
As an essential link in the global carbon cycle, they contribute to tackling climate
2, hlavní skleníkový plyn, a ukládají ho ve své biomase a půdě.
Way ahead greenhouse gas, from the atmosphere and store it in their biomass and soil.
Zdravé stromy slouží jako úložiště uhlíku. Při jejich těžbě, pálení nebo škodách způsobených požárem, bouří nebo škůdci se
Healthy growing trees act as a carbon sink, but when they are felled, burned or damaged by fire, storms or pests, they become
, jelikož vypouštějí
Find out more
Více informací ovšem stávají zdrojem CO2uhlík zpět do atmosféry.
, releasing carbon into the sources of CO2atmosphere.
Veřejná konzultace poběží do konce července.
The public consultation period runs until the end of July.