natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19Zlepšování systémů zdravotní péče . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
19Improving healthcare systems . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
19Zdravotní péče dostupná všem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 19Kvalita zdravotní péče . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
19Access to healthcare for all . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
21Udržitelnost a koordinace . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
21Sustainability and coordination . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
21Dlouhodobá péče . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
21Long-term care . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21
ZÁVĚRY . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22
CONCLUSIONS . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 22 dm909304.indd 3 dm909304.indd 3
Tento dokument představuje hlavní závěry Společné zprávy o sociální ochraně a sociální integraci za rok 2009 a analyzuje hlavní trendy v těchto oblastech v Evropské unii (EU) a na národních úrovních.
This leaflet presents the main findings of the 2009 Joint Report on Social Protection and Social Inclusion and reviews the principal trends across the European Union (EU) and at national levels within these areas.
Společná zpráva za rok 2009 vychází z Národních strategických zpráv (NSR) členských států, tj. z dokumentů, ve kterých tyto státy představují své strategie prosazování společných sociálních cílů EU.
The 2009 Joint Report is based on Member States’ National Strategic Reports (NSRs), documents in which they present their strategies on how they intend to promote the EU’s common social objectives.
Zprávy NSR, které byly Evropské komisi předloženy na podzim roku 2008, pokrývají období let 2009–2011 a zaměřují se na tři hlavní oblasti: sociální začleňování, důchody a zdravotní a dlouhodobou péči.
Presented to the European Commission in autumn 2008, the NSRs cover the period 2009-11 and focus on three main areas – social inclusion; pensions; and healthcare and long-term care.
Cílem klíčových závěrů zprávy je, aby v nadcházejících letech sloužily jako hnací síla snah politik v oblastech sociální ochrany a sociálního začleňování.
The aim is for the key messages emerging from the report to drive policy efforts in the areas of social protection and social inclusion over the coming years.
EU pracuje na prosazování sociálního začleňování a sociální ochrany prostřednictvím Procesu sociální ochrany a sociálního začleňování.
The EU works to promote social inclusion and social protection through the Social Protection and Social Inclusion Process.
V něm EU na základě společné zkušenosti koordinuje a podporuje boj členských států proti sociálnímu vyloučení a chudobě a jejich snahy o reformu systémů sociální ochrany.
This sees the EU coordinate and encourage Member States’ efforts to combat social exclusion and poverty, and to reform their social protection systems, on the basis of shared experience.
Akce na úrovni EU vychází z dohodnutých společných cílů celé EU, které členské státy implementují národními akčními plány.
Action at EU level is based on agreed common EU-wide objectives which Member States implement by means of national action plans.
Současně jsou pro tyto aktivity k dispozici fondy EU.
Meanwhile, EU funding is made available for activities to support these efforts. orts.
Evropský systém společných cílů a indikátorů, hodnocení a zpráv o sociální ochraně a sociálním začleňování, neboli otevřená metoda koordinace (OMC), funguje ve spolupráci se Strategií EU pro růst a pracovní místa.
The EU’s system of common objectives, common indicators, assessment and reporting for social protection and inclusion – the open method of coordination (OMC) – operates in tandem with the EU Strategy for Growth and Jobs.
Společná zpráva o sociální ochraně a sociálním začleňování je klíčovou částí metody OMC (viz rámeček).
The Joint Report on Social Protection and Social Inclusion is a key feature of the OMC (see box).
Otevřená metoda koordinace
Open method of coordination
Přístup EU k sociální politice vychází z metody OMC – mechanismu koordinace politik členských států v oblasti ekonomické, zaměstnanosti a sociálních politik.
The EU approach to social policy is based on the OMC: a mechanism to coordinate Member States’ economic, employment and social policies.
Účelem je pokrok směrem ke společným evropským cílům, přičemž je jednotlivým státům poskytnuta možnost definovat politiky, které povedou k nejlepšímu dosažení těchto cílů.
The aim is to progress towards common European goals while giving individual countries the choice of defining the policies for how best to achieve them.
V rámci metody OMC členské státy koncipují národní akční plány a navrhují priority a plánované akce a Evropská komise podporuje a sleduje pokrok.
Under the OMC, the Member States draw up national action plans outlining priorities and planned actions, with the European Commission supporting and monitoring progress.
Společná zpráva o sociální ochraně a sociálním začleňování 2009 – Shrnutí Sociální začleňování, důchody, zdravotní péče a dlouhodobá péče
Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2009 – Summary Social inclusion, pensions, healthcare and long-term care
Ekonomická situace
The economic situation
Zprávy NSR členských států, které byly představeny v září 2008, byly připravovány před tím, než se projevily dopady finanční krize na reálné hospodářství.
Presented at the end September 2008, the Member States’ NSRs were prepared before the fallout of the financial crisis on the real economy took hold.
Ačkoli tento vývoj nemohl být ve zprávách NSR předpokládán, souhlasily členské státy a Komise, že zprávy jsou přesto relevantní a že naléhavost akcí plánovaných k dosažení společných sociálních cílů je ještě vyšší.
Although these developments could not be anticipated in the NSRs, Member States and the Commission have agreed that the reports are still relevant, and that the actions envisaged to help achieve the shared social objectives have become all the more urgent.
Vhodné sociální politiky by zejména měly společně podporovat cíle v oblasti zmírňování negativních sociálních dopadů na nejzranitelnější občany a v oblasti potlačování celkového dopadu krize na hospodářství.
In particular, appropriate social policies should simultaneously support the goals of mitigating adverse social impacts on the most vulnerable and of containing the impact of the crisis on the economy overall.
Přibližně 16 % populace EU (absolutně vyjádřeno se jedná o 79 milionů lidí) ohrožuje chudoba z důvodu nedostatečného příjmu.
Some 16% of the EU population – or 79 million people – are at risk of income poverty, and for children and the elderly, this proportion is even higher.
U dětí a seniorů je tento podíl ještě vyšší. Chudoba má několik příčin: špatné bydlení, nedostatečné dovednosti, skutečná nedostupnost zdravotní péče a dalších důležitých služeb, neschopnost získat přístup na pracovní trh.
Poverty has multiple roots: poor housing, insufficient skills, a lack of real access to healthcare and other vital services, an inability to access the labour market — all these factors, particularly in combination, can prevent citizens from being able to fully participate in society.
Podstata sociálního začleňování spočívá v tom, že zajistíme, aby se všichni včetně zranitelných skupin mohli plně zapojit do zaměstnání a společnosti a aby všichni k tomu měli rovnou příležitost.
Social inclusion is about making sure that everybody, including vulnerable groups, can play a full part in work and society and that they have an equal opportunity to do so.
Prosazování sociálního začleňování také hraje velmi důležitou roli při dosahování evropských cílů udržitelného ekonomického růstu, většího počtu lepších pracovních míst a hlubší sociální soudržnosti.
Promoting social inclusion is also vital to achieving the EU’s goals of sustained economic growth, more and better jobs and greater social cohesion.
Protože rok 2010 je Evropským rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení, chce EU potvrdit svoji odhodlanost rozhodujícím způsobem do té doby postoupit v oblasti vymýcení chudoby a sociálního vyloučení.
With 2010 being the European Year for Combating Poverty and Social Exclusion, the EU is to reaffirm its commitment to making a decisive impact on the eradication of poverty and social exclusion by then.
Systémy sociální ochrany jsou v EU vysoce rozvinuté.
Social protection systems are highly developed in the EU.
Chrání občany před rizikem nedostatečného příjmu z důvodu nezaměstnanosti, nemoci nebo invalidity, rodičovských povinností, vysokého věku nebo nedostatečného příjmu v důsledku ztráty manžela či manželky nebo rodiče.
They protect people against the risks of inadequate incomes associated with unemployment, illness and invalidity, parental responsibilities, old age or inadequate income following the loss of a spouse or parent.
Rovněž zaručují přístup ke službám, které jsou nezbytné pro důstojný život.
They also guarantee access to services that are essential for a life in dignity.
Nicméně přetrvávají určité nerovnosti a v rychle měnícím se světě se systémy sociální ochrany musí vypořádat s novými výzvami.
However, inequalities persist and in a fast-changing world, social protection systems are facing new challenges.
Hlavní hrozby vyplývají zejména ze stárnoucí populace. Odhaduje se, že podíl občanů ve věku 65 let a vyšším vzroste do roku 2050 o 77 %.
In particular, the principal threats come from the ageing population, with the proportion of citizens aged 65 and over projected to rise by 77% by 2050.
Členské státy proto reformují své penzijní systémy a systémy zdravotní péče a dlouhodobé péče, aby zajistily univerzální a udržitelný přístup.
Member States are therefore reforming their pensions, healthcare and long-term care systems in order to ensure universal and sustainable access.
EU podporuje modernizaci systémů sociální ochrany s cílem zajistit sociální spravedlnost pro všechny a prosadit aktivní zapojení všech do společnosti.
The EU supports the modernisation of social protection systems with a view to ensure social justice for all and promote the active participation of all in society.
Role výdajů na sociální ochranu
Role of social protection expenditure
Sociální ochrana slouží ke zmírnění chudoby, ale také pojišťuje občany proti závažným sociálním rizikům.
Social protection serves to cushion poverty, but it also helps insure people against important social risks.
Výdaje na sociální ochranu při bližším pohledu ukazují, že ve všech členských státech EU představují starobní důchody a dávky v nemoci a na zdravotní péči převážnou většinu výdajů (viz obrázek).
A closer look at social protection expenditure shows that old-age pensions and sickness and healthcare benefits represent the bulk of spending in all EU Member States (see figure).
Proto je při posuzování preventivní role sociální ochrany nezbytné sledovat zejména odolnost penzijních systémů a přístup občanů ke zdravotní péči.
This is why when assessing the preventive role of social protection, it is necessary to look in particular at the resilience of pension systems and access of citizens to healthcare.
Dávky sociální ochrany (v % HDP, 2006)
Social protection benefits (% of GDP, 2006)
Nemoc/zdravotní péče Nezaměstnanost
Old age and survivors Family/Children
Zdravotní postižení Bydlení a sociální vyloučení
Sickness/Health care Unemployment
Starobní důchody a pozůstalí Rodina/děti
Disability Housing and Social exclusion
SOCIÁLNÍ DOPAD EKONOMICKÉ KRIZE
THE SOCIAL IMPACT OF THE ECONOMIC CRISIS
Nedávné statistické údaje o zaměstnanosti jasně ukazují dopad finančního poklesu na trhy práce.
Recent employment statistics clearly show the impact of the financial downturn on labour markets.
Míra nezaměstnanosti v EU dosáhla v březnu 2009 8,3 %, přičemž například v březnu 2008 byla na 6,7 %.
The EU unemployment rate reached 8.3% in March 2009, for example, from a low of 6.7% in March 2008.
Některé země byly ovlivněny výrazně negativně, jedná se například o Estonsko, Španělsko, Irsko, Litvu a Lotyšsko.
Some countries like Estonia, Spain, Ireland, Lithuania and Latvia have been particularly adversely affected. ected.
Míra nezaměstnanosti (%)
Unemployment rate (%)
EU (27 zemí)
EU (27 countries)
Září
August
Únor
March
Poznámka: Graf ukazuje procentní podíl nezaměstnaných na celkové pracovní síle (celkovém počtu zaměstnaných a nezaměstnaných osob).
Note: The chart shows unemployed persons as a percentage of the labour force (total number of people employed and unemployed).
O dávky žádá více občanů
More citizens claiming benefits
V EU jako celku a ve většině členských států v posledních měsících významně vzrostla nezaměstnanost, a to zejména v určitých skupinách, jako jsou mladí, zaměstnanci na dobu určitou a přistěhovalci.
In recent months unemployment has risen considerably in the EU as a whole and in most Member States, especially as regards certain groups such as the young, those on temporary contracts and migrants.
Informace shromážděné Výborem pro sociální ochranu ukazují, že většina členských států očekává zvýšený tlak na systémy sociální podpory, neboť někteří současní příjemci dávek z pojištění nezaměstnanosti možná ztratí na tyto dávky nárok, ještě než si najdou nové zaměstnání.
Information collected by the Social Protection Committee suggests that most Member States expect social assistance schemes to be put under pressure as some people currently covered by unemployment insurance may lose their entitlements before finding a new job.
Kromě toho v některých zemích již začal růst procentní podíl starších pracovníků, kteří žádají o dřívější odchod do starobního nebo invalidního důchodu.
In addition, the percentage of older workers claiming early retirement or disability has already started to grow in some countries.
V některých zemích se rychle zvyšuje počet domácností, které nejsou schopné splácet svou hypotéku nebo je jim zabavován majetek.
In some countries, the number of households defaulting on their mortgage payments or facing repossession is rapidly escalating.
Členské státy rovněž hlásí zvýšené míry
Increased rates of over-indebtedness and issues with access to credit for individuals have also been reported.
SOCIÁLNÍ DOPAD EKONOMICKÉ KRIZE předlužení a problémy s přístupem osob k úvěrům.
THE SOCIAL IMPACT OF THE ECONOMIC CRISIS
Příspěvek sociální politiky
Contribution of social policy
Zmírňováním dopadu ekonomického poklesu na občany, zejména na ty nejzranitelnější, hrají systémy sociální ochrany roli automatických stabilizátorů.
Social protection systems play the role of ‘automatic stabilisers’ by helping to cushion the impact of the economic downturn on citizens, in particular the most vulnerable.
Výdaje na sociální ochranu podle aktuální prognózy porostou, třebaže schopnost jednotlivých členských států pokrýt tuto rostoucí poptávku se liší.
Given the current outlook, social protection expenditure is projected to grow, although Member States vary in their capacity to meet this increasing demand.
Nejhůře postiženými oběťmi krize pravděpodobně budou rizikové domácnosti, které jsou nějak znevýhodněné na trhu práce nebo ve společnosti.
The most badly hit victims of the crisis will likely be vulnerable households at a disadvantage in the labour market and in society.
Proto tedy potřebujeme záchranné sociální sítě, které jsou dostatečně husté, aby jimi občané nepropadli, a dostatečně efektivní, aby tyto občany opět začlenily do aktivní účasti na společnosti a trhu práce.
Hence the need for social safety nets which are tight enough to prevent people from falling through and effective enough to launch them back into active social and labour market participation.
Jedním ze způsobů, jak zmírňovat dopad ekonomické krize a napomáhat zotavení, je stavět na hodnotách, které jsou základem sociálních politik EU, a postupovat v systémových reformách.
One way to mitigate the effect of the economic crisis and help recovery is to build on the values that underpin the EU’s social policies and progress in system reforms.
Nedávné strukturální reformy v oblasti sociálního zabezpečení přinesly výsledky – přinesly více lidem zaměstnání, lépe ukázaly, že se práce vyplácí, posílily odolnost trhů práce a prodloužily aktivní pracovní život a podpořily ekonomický růst.
Recent structural reforms in the field of social security have delivered results, bringing more people into employment, better ensuring that work pays and strengthening the resilience of labour markets, prolonging working lives and supporting economic growth.
Zásadním faktorem je další posílení pozitivní vzájemné interakce a podpora růstu a počtu pracovních míst. Více pozornosti je třeba věnovat zejména účinné integraci politik a začleňování sociálních otázek do dalších oblastí politik.
Further reinforcing the positive mutual interaction with action for growth and jobs is vital, notably giving more attention to effective policy integration and mainstreaming of social concerns in other policy areas.
Je třeba přijmout dlouhodobé reformy, které budou řešit negativní dopad na zaměstnanost a sociální soudržnost.
In order to address the negative impact on employment and social cohesion, long-term reforms need to be sustained.
Tyto reformy musí být prováděny v souladu s krátkodobými opatřeními, jejichž cílem je zabránit ztrátě zaměstnání a udržet příjmy domácností.
These should be balanced with short-term measures aimed at preventing job losses and sustaining household incomes.
Je nezbytná důkladná koordinovaná reakce EU. Cenné signály v této souvislost poskytuje Evropský plán hospodářské obnovy – evropská strategie podpory zotavení z aktuální ekonomické krize.
A strong coordinated EU response is necessary and valuable indications are provided by the European Economic Recovery Plan – the EU’s strategy to drive its recovery from the current economic crisis.
Role Evropského sociálního fondu
Role of the European Social Fund
K utlumení dopadů krize je kromě toho třeba pružně a včasně využívat celý potenciál Evropského sociálního fondu a podporovat rychlý opětovný vstup nezaměstnaných na trh práce a zaměřovat se na nejzranitelnější skupiny.
In addition, the European Social Fund should be used to its full potential in a flexible and timely way to alleviate the social impacts of the crisis, by supporting rapid labour market re-entry of the unemployed and focusing on the most vulnerable.
Je vyvíjeno úsilí ke zjednodušení implementace strukturálních fondů EU a prohloubení koordinace se sociálními politikami.
Efforts are being made to simplify the implementation of the EU Structural Funds and to enhance coordination with social policies.
BOJ PROTI CHUDOBĚ A SOCIÁLNÍMU VYLOUČENÍ
FIGHTING POVERTY AND SOCIAL EXCLUSION
Rámeček SOCIÁLNÍ SITUACE V ČÍSLECH uvádí, že výrazný podíl populace EU žije pod hranicí chudoby.1 Tento podíl se pohybuje mezi 10 % v České republice a Nizozemí a 21 % v Lotyšsku.
As shown in the SOCIAL SITUATION IN NUMBERS box, a noticeable proportion of the EU population lives below the poverty threshold 1. This number ranges from 10% in the Czech Republic and the Netherlands to 21% in Latvia.
A navíc ještě většímu riziku chudoby jsou vystaveny děti a senioři – 19 %.
What is more, children and the elderly face an even higher poverty risk, at 19%.
Je třeba bdělost, protože se mohou objevit jak nové rizikové skupiny, například mladí pracovníci a osoby, které právě vstoupily na trh práce, tak nová rizika.
Vigilance is needed as new risk groups – e.g. young workers and labour market entrants – as well as new risks, may emerge.
SOCIÁLNÍ SITUACE V ČÍSLECH: 16 % Evropanů, tj. 79 milionů lidí, bylo v roce 2007 ohroženo chudobou.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: 16% of Europeans, or 79 million people, were at risk of poverty in 2007
Zdroj: EU-SILC (2007), příjmový rok 2006, kromě UK (příjmový rok 2006) a IE (pohyblivé referenční příjmové období 2005–2006), RO: Národní průzkum rozpočtů domácností 2006, BG: chybí data.nčs = nové členské státy
Source: EU-SILC (2007); income year 2006; except for UK (income year 2006) and for IE (moving income reference period 2005-06); RO: National Household Budget Survey 2006. BG data missing.
Ta je definována jako 60 % národního vyrovnaného mediánového příjmu po odečtení sociálních transferů.
This defined as 60% of the national median equivalised disposable income, after social transfers.
Pomáhání dětem z chudoby
Helping children out of poverty
Od roku 2000 v EU neklesl podíl dětí ohrožených chudobou.
The proportion of children at risk of poverty in the EU has not fallen since 2000.
Boj proti dětské chudobě a omezování přenosu znevýhodnění mezi generacemi zůstává od zahájení procesu sociálního začleňování významnou otázkou.
Tackling child poverty and breaking the transmission of disadvantage between generations has been a significant concern since the launch of the social inclusion process.
Tento problém se stále výrazněji vyčleňuje jako klíčová priorita členských států.
The issue has increasingly been singled out as a key priority for Member States.
Evropská rada, která se konala v březnu 2006, požádala evropskou sedmadvacítku o rozhodné kroky, jež povedou k vymýcení dětské chudoby.
In 2006, the March European Council asked the EU-27 to take decisive steps to eradicate poverty among children.
Mnozí si tuto žádost vzali k srdci.
Many have taken this invitation to heart.
Většina zemí, které této otázce přiřadily velkou prioritu, nyní skutečně plánuje posílení svých strategií a prosazení více multidimenzionálního a integrovaného přístupu.
Indeed, most countries which made the issue a priority are now planning to reinforce their strategies and follow a more multidimensional and integrated approach.
U členských států je třeba povzbudit snahy o implementaci ucelených strategií boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení dětí, včetně dosažitelné a cenově dostupné kvalitní péče o děti.
A boost must be given to Member States’ efforts to implement comprehensive strategies against poverty and social exclusion of children, including accessible and affordable quality childcare.
22 zemí stanovilo cíle ohledně dětské chudoby, přičemž 16 z nich použilo indikátory dohodnuté EU.
22 countries have set targets relating to child poverty, 16 of them using EU-agreed indicators.
Několik také stanovilo přechodné cíle pro své specifické problémy (domácnosti nezaměstnaných, nejvíce ohrožené rodiny, hloubka chudoby, péče o děti).
A few have also set intermediate targets for their specific challenges (jobless households, families most at risk, intensity of poverty, childcare).
Kromě toho je v celkovém návrhu politik sociálního začleňování obecně věnována větší pozornost dětem a rodinám, a to zejména v kontextu politik aktivního začleňování.
In addition, greater attention is generally given to children and families in the overall design of social inclusion policies, notably in the context of active inclusion policies.
Mnozí členové tak dětskou chudobu začlenili do oblastí, jako jsou minimální příjem a minimální mzda, sladění pracovního a rodinného života a služby přátelské pro rodiny.
Many have ‘mainstreamed’ child poverty in this way in areas such as minimum income and wages, reconciliation of work and family life and family-friendly services.
Prosazování sociálního začleňování Romů
Promoting the social inclusion of Roma
Romové po celé Evropě zpravidla čelí řadě znevýhodnění, a proto jsou velmi náchylní k sociálnímu vyloučení a chudobě.
Roma throughout Europe tend to face a range of disadvantages, making them extremely vulnerable to social exclusion and poverty.
V souladu s tím věnují členské státy, které mají rozsáhlejší romskou menšinu, této otázce větší pozornost a obecně lépe chápou příslušné problémy.
Accordingly, the Member States with a sizable Roma minority have given more coverage to this question and in general there is a better understanding of the challenges involved.