natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(v procentních bodech; nové úvěry) počáteční fixace úrokové sazby od 1 roku do 5 letpočáteční fixace úrokové sazby nad 5 let pohyblivá sazba a počáteční fixace úrokové sazby do 1 roku
(percentage points; new business loans) over one and up to five years’ initial rate fixationover five years’ initial rate fixationfloating rate and up to one year initial rate fixation
Zdroj: ECB.1) Za období od prosince 2003 se vážené úrokové sazby MFIvypočítávají s použitím národních vah založených na12měsíčním klouzavém průměru objemu nových obchodů.
securities issuance activity of non-financialcorporations was considerably lower in 2004than in the previous year, declining from 10.5%at the end of 2003 to 2.4% at the end of 2004.
Propředcházející období od ledna do listopadu 2003 se váženéúrokové sazby MFI vypočítávají s použitím národních vahzaložených na průměru objemu nových obchodů v roce 2003.Další informace viz box „Analysing MFI interest rates at theeuro area level“ v Měsíčním bulletinu ECB ze srpna 2004.
The fact that, overall, debt financing flowsremained relatively subdued may be relatedto several factors. First, improvements incorporate profitability, at least for majorcompanies in the Dow Jones EURO STOXXindex (see Chart 14), by boosting internalsavings, may have increased the incentive offirms to reduce their total debt.
2) Drobné úvěry jsou úvěry do 1 milionu EUR, velké úvěry jsouúvěry nad 1 milion EUR.
Second, therelatively slow growth of debt financing mightalso reflect the gradual nature of the current
Šetřeníbankovních půjček (ŠBP), které Eurosystémprovádí čtyřikrát ročně, poskytuje kvalitativníinformace o podmínkách financování MSPavelkých podniků.
LIMITED RECOURSE TO EXTERNAL FINANCINGDURING 2004Despite financing conditions remainingfavourable, nonfinancial corporations hadonly limited recourse to external financing in2004.
ŠBPkonkrétně vypovídá ozměnách úvěrových standardů pro úvěryposkytované velkým podnikům a MSP (viz Graf 1). Od čtvrtého čtvrtletí roku 2002 sledují úvěrové standardy bank pro úvěry MSPa velkým společnostem v podstatě podobný vzorecpostupného snižování čistého zpřísňování úvěrových standardů.
The annual rate of growth of debtfinancing stood at 4.8% at the end of 2004,slightly higher than the 4.5% at the end of 2003.In the second half of 2004, it picked upsomewhat mainly as a result of an increase inloan financing (see Chart 19).
Úvěrové standardy uplatňovanéu úvěrů velkým podnikům bývají v průměru nepatrně méně přísné a od druhého čtvrtletí roku2004 byly dokonce zmírněny (v čistých číslech).
Indeed, theannual growth rate of MFI loans to nonfinancial corporations rose to 5.4% at the endof 2004, from 3.5% at the end of 2003. At thesame time, the growth rate of the net debt
Ve čtvrtém čtvrtletí roku 2004, čistézpřísňování úvěrových standardů pro úvěry MSPrelativně více kleslo a poprvé se od počátku ŠBP zmírnilo.
ECB Annual Report 2004
přístupu k financování dodatečných velkýchinvestic.
Chart 20 Balance sheet indicators for nonfinancial corporations
Graf19 Příspěvkyk meziročnímu tempu růstu zadlužení nefinančních podniků
Chart 19 Contribution to the annual rate of growth of debt of nonfinancial corporations
(v procentních bodech)
(percentage points)
Ve druhémpololetí 2004 mírně rostla, převážně jakovýsledek sílícího financování z úvěrů (viz Graf 19).
(percentages) debt-to-gross operating surplus ratio (left-hand scale) debt-to-GDP ratio (right-hand scale) debt securities MFI loans
Zdroje: ECB a Eurostat.Poznámka: Údaje za čtvrté čtvrtletí 2004 jsou odhadem nazákladě transakcí vykázaných v peněžních a bankovníchstatistikách a statistikách emisí cenných papírů.Míry dluhu json nižší na základě čtvrtletních finančních účtů nežna základě ročních finančních účtů hlavně v důsledku toho, žepůjčky nefinančních sektorů a bank mimo eurozónu nejsouzahrnuty.
Sources: ECB and Eurostat.Note: The figures for the fourth quarter of 2004 have beenestimated on the basis of transactions reported in the moneyand banking statistics and in securities issues statistics. Thedebt ratios are somewhat lower on the basis of the quarterlyfinancial accounts than on the basis of the annual financialaccounts mainly because loans by nonfinancial sectors andbanks outside the euro area are not included.
Příznivé podmínky financování vedly v roce2004 k jistému zlepšování rozvahových pozicfirem (viz Graf 20).
economic recovery. In this respect, companiesappeared to adopt a cautious wait-and-seeapproach with regard to the financing ofadditional large capital investments.
Z historického pohleduzůstávaly hodnoty míry zadlužení na dostivysoké úrovni.
The annual growth rate of quoted shareissuance by nonfinancial corporations in theeuro area was 0.9% at the end of 2004, broadlyunchanged from the very low level observedover the previous two years.
Vdůsledku klesání úrokovýchsazeb MFI však tato míra zadlužení v posledníchletech nevyústila pro nefinanční podniky v markantně vyšší náklady na dluhovou službu.
The low net issuance of quoted sharesis also, to some extent, a reflection of a numberof more structural developments, such as thedelisting of stocks and buyback operations,which are principally carried out by companiesthat have generated enough cash to bothreinvest in their businesses and buy back theirstocks.
CENOVÝ VÝVOJ
However, as a
13,2% ke konci roku 2004.
ECB Annual Report 2004
Ve srovnání z emisní aktivitou ostatních sektorů zůstávalopřesto vydatné.
This declinewas broadly based across components of HICPinflation and partly driven by base effects.
Meziroční tempo růstu emise akcií nefinančnímipodniky v eurozóně ke konci roku 2004 bylo naobjemu 0,9 %, a obecně se tak nezměnilo oproti
However, there were only limited signsof significant passthrough to prices at a laterstage of the production chain. Similarly, wageincreases remained contained in 2004, in the
Celkově se vývoj inflace měřené HICPv eurozóně v roce 2004 ustálil na průměrnéhodnotě 2,1 %.
This put significant direct upwardpressure on consumer energy prices in the euroarea, which rose by an average of 4.5% in 2004
Tabulka 1 Cenový vývoj
Table 1 Price developments
(meziroční změny v %, není-li uvedeno jinak)
(annual percentage changes, unless otherwise indicated)
HICPa jeho složky Celkový index Energie Zpracované potraviny Nezpracované potraviny Průmyslové zboží bez energií Služby
HICP and its components Overall index Energy Processed food Unprocessed food Non-energy industrial goods Services
Ostatní cenové a nákladové indikátory
Other price and cost indicators
Ceny průmyslových výrobců1)Ceny ropy (v EUR za barel)2)
Industrial producer prices 1)Oil prices (EUR per barrel) 2)
Ceny komodit3)
Commodity prices 3)
Zdroje: Eurostat, Thomson Financial Datastream a HWWA.1) Kromě stavebnictví.2) Ropa Brent Blend (s dodáním o měsíc dopředu).3) Kromě energií; v eurech.
Sources: Eurostat, Thomson Financial Datastream and Hamburg Institute of International Economics.1) Excluding construction.2) Brent Blend (for one-month forward delivery).3) Excluding energy; in EUR.
Graf21Členěníinflace měřené HICPveurozóně:hlavnísložky
Chart 21 Breakdown of HICP inflation: mainsub-components
HICP celkem (levá osa)nezpracované potraviny (pravá osa)energie (pravá osa)
(annual percentage point contributions; monthly data) total HICP (left-hand scale)unprocessed food (right-hand scale)energy (right-hand scale)
Tyto trendy bylykompenzovány dalším posilováním eura,podmínkami útlumu poptávky a výraznýmpoklesem ročního tempa růstu cennezpracovaných potravin.
1.0 total HICP excl. energy and unprocessed foodprocessed foodnon-energy industrial goodsservices
Tento pokles měl příčiny v řadě složek HICP a jeho hlavní hnací silou byly změny vesrovnávací základně.
Source: Eurostat.Note: Due to rounding, the contributions do not add up exactlyto the overall index.
meziroční míře inflace ve výši 0,4 procentníhobodu v roce 2004 byl nejvyšší za poslední čtyřiroky (viz Graf 22).
after 3.0% in 2003. Their contribution of 0.4percentage point to the average annualinflation rate in 2004 was the highest in fouryears (see Chart 22).
CELKOVÁ INFLACE OVLIVNĚNÁ VOLATILNÍMI SLOŽKAMIStrukturu inflace v roce 2004 lze do značnémíry vysvětlit volatilními složkami HICP,zejména cenami energie a v menší míře cenaminezpracovaných potravin (viz Graf 21).
conditions, had a moderating influence onoverall HICP developments. However, HICPinflation remained slightly above 2% until theend of the year.
Ceny ropy v roce 2004 byly vyšší než sepředpokládalo.
Other sources of external inflationarypressures were also at work in 2004.
Vprosinci byla průměrná cenaza barel ropy typu Brent v eurech o 25 % vyššínež průměrná cena v prosinci 2003.
Inparticular, non-oil commodity prices increasedstrongly in the first half of the year, beforemoderating.
Tento tlak na růst doznačné míry vykompenzoval tlumící dopad cennezpracovaných potravin, jejichž meziročnítempo růstu zaznamenalo pokles z průměrné
However, the significantappreciation of the euro partly offset theinflationary impact of both oil and non-oilcommodity prices.
Zbývající méně volatilní složky HICPpřispělyv roce 2004 k určitému přetrvávání celkovémíry inflace, zejména vzhledem k vývojinepřímých daní a regulovaných cen.
Driven by strong base effects in the energycomponent of the HICP, headline inflationdeclined to around 1.7% year on year in the firstquarter of 2004.
Poklesutéto složky zabránilo zvýšení regulovaných cen,zejména v případě zdravotnického zboží afarmaceutických výrobků.
It then started to rise in line withunexpected energy price increases and peaked at2.5% in May.
Obdobně také vládníopatření zaměřená na regulované ceny zdravotnípéče byla podnětem k výraznému růstu cenzdravotnických, stomatologických anemocničních služeb. Tímto faktem lzevysvětlit celkový růst cen služeb z 2,5 % v roce2003 na 2,6 % v roce 2004.
This upward pressure largely offsetthe moderating impact of unprocessed foodprices, for which the annual growth rate declinedfrom 2.1% on average in 2003 to 0.6% in 2004.Over the summer and autumn, unprocessed foodprices, dampened by favourable weather
DYNAMICKÉ CENY NEMOVITOSTÍ URČENÝCH K BYDLENÍCeny nemovitostí určených k bydlení v eurozóně, které nejsou součástí měření HICP,i nadále v roce 2004 výrazně rostly a v prvnípolovině roku 2004 se ve srovnání s prvnípolovinou roku 2003 zvýšily o 6,9 %.
for healthcare goods and pharmaceuticalproducts. Similarly, government measurestargeting administered prices for health caretriggered substantial increases in medical,dental and hospital services prices.
Tentoúdaj ovšem nic nevypovídá o protichůdnémvývoji v mnoha zemích eurozóny.
Theseexplained the increase in overall servicesprice growth, from 2.5% in 2003 to 2.6% in2004.
Ve Španělsku,Irsku, Francii a Itálii došlo k dvojcifernémurůstu cen a v Německu k jejich mírnémupoklesu.
The upward impact of energy priceson transport costs also contributed, albeit to alesser extent, to the increase in services pricesas a whole.
Po tomto období trvalého a silného růstunásledovalo v polovině 90. let období mírnéhorůstu (méně než 3 %).
Box 5 details the impact of oil pricedevelopments on the euro area economy.
Vroce 2004 působily i další zdroje vnějšíchinflačních tlaků.
headline inflation in 2004, notably due todevelopments in indirect taxes andadministered prices.
Zejména ceny neropnýchkomodit v první polovině roku zaznamenalyvýrazný růst, následovaný zmírněním jejichvývoje.
Consequently, processed food pricesgrew at an average of 3.4% in 2004, comparedwith 3.3% in 2003.
Výrazné posílení eura ovšem inflačnídopady cen ropných i neropných komoditčástečně vykompenzovalo.
The annual rate of changeof non-energy industrial goods prices stoodat 0.8% in 2004, unchanged from 2003.
ECBVýroční zpráva2004
This box describes oil price developments in 2004 and their effect on the euro area economy.First of all, it puts the oil price increase of 2004 into a historical perspective.
Nejdřívezařazuje zvyšování cen ropy v roce 2004 do historické perspektivy. Následně přechází k analýzekanálů, jejichž prostřednictvím ceny ropy ovlivňují inflaci v eurozóně a růst produktu.
It then goes on todescribe the channels through which oil prices affect euro area inflation and output growth.Finally, it gives a tentative quantification of the impact of the oil price increase, but stressesthat some effects cannot be captured by models.
Vývoj cen ropy z dlouhodobější perspektivy
Developments in oil prices from a longerterm perspective
Ceny ropy v dolarech vzrostly během roku 2004 v nominálním vyjádření na rekordní úroveň.Existují však zásadní rozdíly mezi tímto zvyšováním a předchozími šokovými změnami cenropy.
Oil prices in US dollars rose to record levels in nominal terms during 2004.
Přesto se v důsledku celkového posílení euravůči dolaru ceny ropy vyjádřené v eurech v roce 2004 zvýšily jen o 20 %.
There are, however,key differences between this increase and previous oil price shocks.
Za třetí, faktory ovlivňující zvyšování cenv roce 2004 se rovněž lišily od dřívějších šokových změn cen ropy.
First, the increase in 2004
(EUR za barel) nominální ceny v EURreálné ceny v EURnominální ceny v USD
(per barrel) nominal in EURreal in EURnominal in USD
Zdroje: MMF a výpočty ECB.Poznámka: Reálné ceny ropy umožňují časové srovnání vlivu cen ropy na kupní sílu.
Sources: IMF and ECB calculations.Note: Real oil prices allow a comparison of the impact of oil price developments on purchasing power over time.
Vypočítají se deflováním nominálních cen ropy HICP eurozóny, přičemž základním obdobím je prosinec 2004.
They are computed bydeflating nominal oil prices with the euro area HICP with December 2004 as a base.
Údaje o cenách před rokem 1990 představují údaje o národních indexechspotřebitelských cen.
Price data before 1990 refer to national CPI data.
Přenos změn v cenách ropy do inflace veurozóně
Increases in Brent crude oil prices overspecific periods
(změna ročního průměru v %)
(percentage change of the annual average)
Složka energií tvoří 8 % zcelkového indexu HICPa je silně korelována s cenami ropy vyjádřenými v eurech.
Third, thefactors driving the price increase in 2004 also differed from earlier oil price shocks.
Graf Bukazuje příspěvek nejvýznamnějších položek souvisejících s ropou v rámci složky energií kmeziroční míře inflace podle HICPa zároveň vývoj cen ropy. Z tohoto grafu je patrné, že přímýefekt se uplatní do roka od zvýšení cen ropy.
In contrastto the oil price increases of 1973, 1979, 1990 and 1999, which were mainly caused by sizeabledisruptions to the supply of oil, a variety of factors had an impact on oil prices in 2004.
Za druhé, nepřímé efekty se týkají možnosti, že kromě přímých efektů může mít šoková změnacen ropy prostřednictvím zvýšených vstupních cen energií vliv na ceny dalších výrobků a služeb.Výsledkem může být širší růst cen, i když takový vývoj závisí také na míře, ve které dokážíziskové marže růst nákladů absorbovat.
Turning to the impact of the oil price increase on euro area prices, it is helpful to distinguishbetween direct, indirect and secondround effects.1 First, direct effects refer to the impact of anoil price change on the overall HICP through its immediate effect on consumer prices ofenergy.
Například Graf C znázorňuje nepřímý efekt působícíprostřednictvím složek indexu HICPsouvisejících s dopravou.
The energy component constitutes 8% of the overall HICP and is strongly correlatedwith oil prices in euro terms.
Příspěvek těchto složek k celkovéinflaci podle HICPmá tendenci ke zvyšování s určitým zpožďováním za zvýšeními cen ropy.Je ovšem třeba konstatovat, že dopad na tyto složky mají i jiné faktory, zatímco další složky HICP jsou také nepřímo ovlivňovány změnami cen ropy.
Chart B shows the contribution of the most important oil-relateditems of the energy component to the annual overall HICP inflation rate along with oil pricedevelopments.
1Viz také článek „Oil prices and the euro area economy“ (Ceny ropy a ekonomika eurozóny) v čísle Měsíčního bulletinu ECB zlistopadu 2004 a rovněž box nazvaný „Recent oil price developments and their impact on euro area prices“ (Nedávný vývoj cen ropya jeho dopad na ceny v eurozóně) v čísle Měsíčního bulletinu z července 2004.
1See also the article entitled “Oil prices and the euro area economy” in the November 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin andthe box entitled “Recent oil price developments and their impact on euro area prices” in the July 2004 issue of the same publication.
Graf C Ceny ropy a příspěvek dopravních složek k inflaci měřené HICP
Chart B Oil prices and the contribution ofenergy components to HICP inflation
Graf B Ceny ropy a příspěvek energetických složek k inflaci měřené HICP
Chart C Oil prices and the contribution oftransport components to HICP inflation
(příspěvek k inflaci měřené HICP, není-li uvedeno jinak)
(percentage point contribution, unless otherwise indicated)
(příspěvek k inflaci měřené HICP, není-li uvedeno jinak) kombinovaná osobní doprava (levá osa)letecká osobní doprava (levá osa)silniční osobní doprava (levá osa)cena ropy v EUR (meziroční změna, pravá osa) tekutá paliva (levá osa)tepelná energie (levá osa)maziva (levá osa)cena ropy v EUR (meziroční změna, pravá osa)
(percentage point contribution, unless otherwise indicated) liquid fuels (left-hand scale)heat energy (left-hand scale)lubricants (left-hand scale) combined passenger transport (left-hand scale)passenger transport by air (left-hand scale)passenger transport by road (left-hand scale) oil price in EUR (annual rate of change, right-hand scale) oil price in EUR (annual rate of change, right-hand scale)
Zdroje: Eurostat, Thomson Financial Datastream a výpočty ECB.
Sources: Eurostat, Thomson Financial Datastream and ECB calculations.
sekundární efekty mají tendenci vyskytovat se se zpožděním.
This may result in a more general rise in prices, although it also depends on the extentto which profit margins can absorb rising costs.
Je charakteristické, že výskytsekundárních efektů závisí kromě očekávání týkajících se trvání šoku také na tom, zdahospodářský kontext, zejména situace na trhu práce, stimuluje vyšší mzdové požadavky.
The contribution of thesecomponents to overall HICP inflation tends to increase with some lag after oil price increases.It should, however, be noted that other factors also have an impact on these components, whileother components of the HICP are also indirectly affected by oil price changes.
Vroce2004 zůstávaly sekundární efekty související s šokovou změnou cen ropy omezené, a to v důsledku cyklické pozice ekonomiky eurozóny a podmínek na trhu práce.
Finally, secondround effects refer to the possibility that, in addition to the direct and indirecteffects mentioned above, an oil price shock may have a further impact on inflation because itmight result in higher wage claims to compensate for the decline in real income.
Příčinou jeskutečnost, že takové efekty se pravděpodobně projeví se zpožděním (jak je uvedeno výše).Rovněž nižší indexace mezd než v 70. a 80. letech minulého století mohla přispět k omezeníúlohy sehrávané inflací v procesu tvorby mezd.
Such secondround effects tend to occur with a lag. Typically, besides the expectations concerning thepersistence of the shock, the occurrence of secondround effects depends on whether theeconomic context, in particular the labour market situation, encourages higher wage claims.
Přenos změn v cenách ropy do růstu poptávky v eurozóně
Transmission of oil price changes to euro area output growth
Existují primárně dva kanály, jimiž šokové změny cen ropy ovlivňují reálnou ekonomiku.
There are primarily two channels through which oil price shocks affect the real economy.
Zaprvé existuje kanál na straně nabídky, jelikož ropa je významným vstupním faktorem výrobníhoprocesu.
First,there is the supply-side channel, because oil is an important input factor in the productionprocess.
Zvyšování cen ropy s sebou přináší, zejména v krátkodobém horizontu, zvýšenívýrobních nákladů, protože možnosti nahradit ropu jinými zdroji energie jsou omezené.
A rise in the price of oil entails, particularly in the short term, an increase inproduction costs, as the options for substituting other energy sources for oil are limited.
Úroveňproduktu může při zvyšování cen ropy klesat, což také může implikovat nižší poptávku podalších výrobních faktorech, např. po pracovní síle.
Thelevel of output may fall as a result of the oil price increase, which may also imply lower demandfor other production factors such as labour.
Za druhé, na straně poptávky s sebouzvýšení cen ropy přináší zhoršení směnných relací ekonomik dovážejících ropu, mezi něž patříeurozóna.
Second, on the demand side, an increase in oilprices entails a deterioration in the terms of trade of net oil-importing economies like the euroarea.
Výsledné snížení reálných příjmů se transformuje do nižší domácí poptávky, pokudnení kompenzováno snížením úspor nebo zvyšováním výpůjček.
The resulting decline in real income translates into lower domestic demand insofar as it isnot compensated for by reduced saving or increased borrowing.
Efekty šokové změny cen ropypřenáší množství dalších kanálů, jejichž měření je obtížnější, například prostřednictvím důvěrynebo akciových trhů.
A number of other channels,which are more difficult to measure, transmit the effects of an oil price shock via confidence orstock markets for example.
Kvantifikace dopadu zvyšování cen ropy na základě modelu
Model-based quantification of the impact of the oil price increase
Dopad zvyšování cen ropy zaznamenávaný během posledního roku na inflaci v eurozóně a růstreálného HDPlze aproximovat za použití různých modelů.
The impact of the oil price increase observed over the last year on euro area inflation and real GDP growth can be approximated using different models.
Takové odhady obvykle ukazují nato, že 20% zvýšení cen ropy zvedne inflaci v eurozóně v prvním roce o zhruba 0,2 procentníhobodu, přičemž v následujících dvou letech lze očekávat další dopad ve výši asi 0,1 procentníhobodu.
Such estimations generally suggestthat a 20% increase in oil prices raises euro area inflation by about 0.2 percentage point in thefirst year, with a further impact of around 0.1 percentage point expected for the following twoyears.
Pokud jde o růst reálného HDP, odhadovaný dopad by měl hodnotu asi -0,1 až -0,3procentního bodu v prvním roce a pouze nepatrný dopad ve druhém a třetím roce.2
As regards real GDP growth, the estimated impact would amount to around -0.1 to -0.3percentage point in the first year, with only a minor effect in the second and third years.2
Výsledky této simulace nelze ovšem přímočaře převzít.
The simulation results should, however, not be taken at face value.
Je evidentně nezbytné mít na pamětiněkolik výhrad, jako je možnost existence nelineárních a asymetrických jevů, a také skutečnost,že modely nepokrývají všechny případné přenosové kanály.
On the one hand, severalcaveats should be clearly borne in mind, such as the possible existence of non-linearities andasymmetries, and the fact that models do not include all possible transmission channels.
Navíc významnou roli při určovánídopadu zvýšení cen ropy na ekonomiku eurozóny hraje kredibilita a reakce měnové politiky,což posouvá interpretaci kvantifikace efektu do nejisté roviny.
On theother hand, it should also be noted that, from a structural perspective, several factors suggestthat the euro area economy has become more resilient to oil price shocks in recent years, withthe result that model simulations could overestimate the impact.
Je také třeba konstatovat, že ze strukturálního hlediska svědčí několik faktorů o tom, žeekonomika eurozóny nabyla v posledních letech vyšší elasticity vůči šokovým změnám cen, v důsledku čehož mohou modelové simulace dopad nadhodnocovat.
However, further structural reforms are clearly needed to increase the ability of the euro areaeconomy to adjust more smoothly and quickly to future shocks.
Především ve srovnání se70. lety minulého století se výrobní náročnost na ropu a podíl spotřeby ropy na celkové spotřeběenergií v eurozóně významně snížily.
In particular, increasing thedegree of effective competition in the euro area energy sector would be highly beneficial as itwould allow higher oil prices to be absorbed without significant distortions.