natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Členské státy musí vypracovat a provéstvhodné kombinace politik zlepšujících pružnost i jistotu na svých příslušnýchtrzích práce.
The Member States need to identify and implement appropriate combinations of policies enhancing both the flexibility and security of their respective labour markets.
Ačkoliv zjevně neexistuje jediné vhodné řešení kombinace pružnosti a jistoty pro všechny a přijaté reformy budou muset odrážet specifickou situaciv jednotlivých členských státech, ucelený přístup k reformě zahrnující všechnyhlavní prvky – moderní pracovněprávní předpisy, aktivní politiky trhu práce, systémy celoživotního vzdělávání a moderní systémy sociálního zabezpečení –nemusí zajistit pouze lepší výsledky v oblasti zaměstnanosti, ale může být rovněžpoliticky proveditelnější.
While there is clearly no single flexicuritysolution for all, and adopted reforms will need to reflect the specific situation ineach Member State, a comprehensive reform approach encompassing all the keyelements – modern labour laws, active labour market policies, lifelong learningsystems and modern social security systems – may not only deliver better employment outcomes, but also prove to be more politically feasible.
…s cílem pokročit směrem k plnění cílůevropské strategie zaměstnanosti v rámci obnovené lisabonské agendy.
…in order to progress toward fulfillingthe EES objectives within the framework of the renewed Lisbon Agenda.
Při podrobnějším pohledu na jednotlivé oblasti politiky zdůrazňuje tato zpráva o zaměstnanosti v Evropě potřebu vytvoření silnější kultury hodnocení politik trhupráce, investic do vysoce kvalifikované a přizpůsobivé pracovní síly a podporyvolného pohybu pracovníků v rozšířené EU.
Looking in some more detail into the individual policy areas, this Employment in Europe highlights the need to create a stronger culture of the evaluation of labourmarket policies, to invest in a highskilled and adaptable workforce, and to fosterthe free movement of workers in the enlarged EU.
To jsou některá z politickýchopatření, která budou nutná, aby se pokročilo směrem k plnění cílů evropskéstrategie zaměstnanosti v širším rámci obnovené lisabonské agendy.
These are some of the policyactions that will be needed in order to progress toward fulfilling the objectives ofthe European Employment Strategy within the broader framework of the relaunched Lisbon Agenda.
Evropská Komise, Generálníředitelství pro Zemědělství a Rozvoj venkova
European Commission Directorate-Generalfor Agricultureand Rural Development
Evropská agentura pro životní prostředíhttp://www.eea.europa.eu/themes/climate
European Environmental Agencyhttp://www.eea.europa.eu/themes/climate
Zemědělství EU – přijetí výzvy klimatických změn n u l l
EU agriculture – taking on the climate change challenge
Obrázek 3: Detailní rozpis zemědělských GHG emisí a jejich podíl na celkových emisích v rámci EU (EU-27 ) – 2005 s l
Figure 3: Breakdown of agricultural GHG emissions and share in EU total emissions (EU-27) – 2005 ure t
Zemědělství vypouští do atmosféry skleníkové plyny (GHG) rovněž, i když v men- m ším měřítku než ostatní odvětví ekonomiky.
Agriculture also releases GHGs into the atmosphere, though on a smaller scale
– nejrozšířenější skleníkový plyn.
– the most widespread than other economic sectors.
Zemědělství se ale pořád potřebuje zabývat a odborně a snižování CO2
But, agriculture still needs carbon reserves that help reduce CO2 for ag ri cu l s
CH4 – Hospodaření se statkovými hnojivy N2O – Hospodaření se statkovými hnojivy urychleně řešit dvojí výzvu ke snižování svých emisí GHG, zatímco se bude přizpůsobovat novým klimatickým podmínkám.
N2O – Agricultural Soils CH4 – Enteric Fermentation CH4 – Manure management to address the double challenge of reducing its GHG emissions while adapting to the new climate conditions.
4 – Pěstování rýže
N2O – Manure management CH4 – Rice Cultivation all e h
) (viz Obrázek 3): m
Agriculture is an important source of two powerful GHGs: nitrous oxide (N2methane (CH4) (see figure 3): an g e ch
O se do atmosféry uvolňuje ze zemědělské půdy, zejména v důsledku mikrobiál-
• N2O is released into the atmosphere from farmland, mainly due to microbial transformation of nitrogen fertilisers in soils.
Emise N2O představují více než polovinu celkových zemědělských emisí; pocházejí do značné míry z trávicích pochodů přežvýkavých zvířat
Emissions of N2O represent over half of total agricultural emissions; emissions come largely from the digestion processes of ruminant animals
(zejména krav a ovcí) za v z ý
(mainly cows and sheep); i mate cl
O jsou produkovány ze skladování a rozšiřování živočiš- í v
Both CH4 and N2O emissions are produced from the storage and spreading of in c animal manure.
59,0 % Energie, vyjma dopravy 21,0 % Průmysl9,0 % Zemědělství8,0 % Průmysl3,0 % Odpady
59,0% Energy, excluding transport21,0 % Transport9,0 % Agriculture8,0 % Industry3,0 % Waste
Zdroj: Evropská komise, vypracovalo Generální ředitelství pro zemědělství podle údajů Evropské agentury pro životní prostředí (EEA)
Source: European Commission, DG Agriculture elaboration based on EEA data
Přizpůsobení se rizikům klimatických změn Změny klimatu mají vliv na celou řadu odvětví.
Adapting to climate change risks Climate change affects many sectors.
Zemědělství je jedním z nejvíce exponovaných odvětví v důsledku své závislosti na klimatických podmínkách.
Agriculture is one of the most exposed due to its dependence on weather conditions.
Tato skutečnost zasahuje každého jednotlivce v Evropě, jelikož zemědělská půda a lesy pokrývají cca 90 % plochy území EU.
This affects everyone in Europe as farmland, woods and forests cover approximately 90 % of the EU’s land surface.
Meziroční klimatická proměnlivost je jednou z hlavních příčin variability výnosů úrody a rizik vlastních pro odvětví zemědělství.
Climatic variability year-by-year is one of the main causes of variability in crop yields and the inherent risks of farming.
Takto je zemědělství v první linii v boji proti dopadům klimatických změn.
Farming is thus in the front line of the battle against climate change impacts.
Emise zemědělských GHG se snižují Emise ze zemědělského sektoru EU-27 představují cca 9 % z emisí GHG celé EU.
Agricultural GHG emissions are declining Emissions from the EU-27 agriculture sector represent about 9 % of all EU GHG emissions.
V EU ale vliv zemědělství na emise slábne.
However, in the EU, the influence of agriculture on emissions is diminishing.
Pokračující úsilí a aktivity odvětví zemědělství by měly přinést další snižování emisí.
Continuing efforts by the agriculture sector should yield further reductions.
V období let 1990–2005 klesly celkové zemědělské emise v EU ve skutečnosti o 20 %, do značné míry v důsledku změněných zemědělských pracovních postupů jako například nižšího využití dusíkatých hnojiv či snížením počtu hospodářských zvířat (viz Obrázek 4).
Total EU agricultural emissions actually fell by 20 % in the period 1990–2005, largely due to changed farming techniques such as reduced use of nitrogen fertilisers, and fewer livestock (see Figure 4).
Naproti tomu celosvětově došlo k nárůstu zemědělských emisí téměř o 17 %.
This compares to a global increase in farming emissions of nearly 17%.
Snížení zemědělských emisí je podstatně větší než celkové snížení emisí ve všech odvětvích v EU, které bylo o cca 8 %.
The reduction of farming emissions is considerably higher than the overall reduction in emissions in all EU sectors of about 8%.
Zemědělství EU tak již významně přispělo ke splnění závazků přijatých v Kjótu.
EU agriculture has therefore already made a significant contribution to achieving the Kyoto commitment.
Zemědělství bude snižovat své emise i nadále Je navrženo, aby se emise ze zemědělství snižovaly i nadále − o 23 % (EU-27) oproti stavu v roce 1990, a o 15 % v EU-15.
Agriculture will cut its emissions further Emissions from agriculture are projected to decrease further − by 23% (EU-27) compared to 1990, and by 15 % in the EU-15.
Tento předpokládaný vývoj je důsledkem zdokonalení zemědělských pracovních postupů, trvalého poklesu počtu hospodářských zvířat, pokračujících účinků reformních opatření Společné zemědělské politiky (CAP) z roku 2003 a environmentální legislativy.
This expected trend is due to improvements in farming techniques, continued falls in livestock numbers, the ongoing effects of the 2003 Common Agricultural Policy (CAP) reform measures and environmental legislation.
Tuto skutečnost lze dobře srovnat s ostatními odvětvími (viz Obrázek 5).
This compares well with other sectors (see figure 5).
EU je jedinou oblastí na světě, ve které se předpokládá, že by se měly zemědělské emise snižovat.
The EU is the only world region where agricultural emissions are expected to be reduced.
Obrázek 4: Vývoj počtu skotu a používání dusíkatých hnojiv v letech 1990–2005 (indexováno k základu v roce 1990) – EU-25 p
Figure 4: Trends in cattle numbers and nitrogenous fertiliser use 1990–2005 (indexed relative to 1990 levels) – EU-25
Obrázek 5: Plánovaný vývoj zemědělských emisí do roku 2010 (EU-15)
Figure 5: Projected agricultural emissions trends to 2010 (EU-15)
Energie (vyjma dopravy)
Energy, excluding transport
Zdroj: Evropská komise
Source: Commission DG Agriculture elaboration based on EEA data (agri-environmental indicators)
Zdroj: Evropská komise, vypracovalo Generální ředitelství pro zemědělství podle údajů EEA (agro-environ-mentální ukazatele)
Source: European Commission
) ze zemědělství –
equivalent) from
Obrázek 6: Změna celkových emisí CHv letech 1990–2005 (EU-27) í s im í e n á v o ž n i es ik c o m o p a y EU n k
Figure 6: Change in total emissions of CHagriculture – 1990–2005 (EU-27) is sions m d u ce e l p re can h es li c ie o
Na rozdíl od jiných odvětví nelze plyny vypouštěné v zemědělství ovládat stisknutím tlačítka.
Unlike other industries, gas releases in agriculture cannot be controlled by pushing a button.
V zemědělské činnosti se jedná o složité biologické a ekologické procesy.
Agricultural activities involve complex biological and ecological processes.
Opatření, která mohou přispět ke snížení emisí GHG ze zemědělství, jsou podněcována politikami zaměřenými na dlouhodobou udržitelnost a vlastními iniciativami zemědělců.
Measures that contribute to cutting GHG emissions from farming are driven by policies aimed at long-term sustainability, and by farmers’ own initiatives.
CAP sehrává významnou úlohu Byly již podniknuty kroky k tomu, aby otázky klimatických změn byly začleněny do CAP.
The CAP plays a strong part Steps have already been taken to integrate climate change concerns into the CAP.
Reforma CAP z roku 2003 přeorientovala finanční pomoc zemědělcům směrem k přímé podpoře, odpojené od produkce (t.j. bez vazby na vyprodukované množství), a tím na snižování pobídek pro intenzivní produkci.
The 2003 CAP reform shifted financial assistance for farmers towards direct aids decoupled from production (i.e. not linked to amounts produced) thus reducing incentives for intensive production.
Tato ‚odpojená‘ podpora přichází se závazkem zemědělců k hospodaření na jejich pozemcích udržitelným způsobem.
This “decoupled” support comes with obligations on farmers to manage their land in sustainable ways.
Cross-compliance neboli „křížovákontrola“ spojuje přímé platby zemědělcům s dodržováním environmentálních a dalších standardů a legislativy.
“Cross-compliance” links direct payments for farmers to their respect of environmental and other legislation.
Navíc ještě celá paleta opatření v oblasti rozvoje venkova přispívá ke zmírňování, např. podpora modernizace farem prostřednictvím energeticky účinných zařízení a budov, vzdělávání a výcvik, poradenské služby a podpora produkce bioplynu.
And a range of rural development measures contributes to mitigation, e.g. support to modernise farms via energy efficient equipment and buildings, training and advisory services, and promoting biogas production.
změna v % v období let 1990–2005: celkové emise CH a N
% change 1990–2005: total CH4 and N2
Zdroj: EEA
Source: EEA
Environmentální legislativa sehrává svou úlohu Zatímco mnoho problémů klimatických změn spojených se zemědělstvím je řešeno v rámci řízení zemědělských pracovních postupů, takovéto aktivity probíhají paralelně s pravidly, kterými byla stanovena zákonná omezení pro určité postupy.
Environmental legislation plays its role While many climate change problems linked to agriculture are being addressed by farm management techniques, such actions run alongside rules that set legal limits on some practices.
Jedním příkladem může být Směrnice o dusičnanech.
One example is the Nitrates Directive.
Tato Směrnici je uváděna členskými státy do praxe a jedná se o: sledování kvality vody; určování oblastí citlivých na znečištění způsobené koncentracemi dusičnanů a stanovení kodexu dobré zemědělské praxe (jako například limity pro používání hnojiv a podmínky pro rozšiřování hnojiv, způsoby skladování statkových hnojiv, limity hustoty výskytu hospodářských zvířat a požadavky na střídání plodin).
This is put into practice by Member States and involves: monitoring of water quality; designation of nitrate vulnerable zones; and, establishment of codes of good agricultural practice (such as fertiliser application limits and spreading conditions, manure storage methods, livestock density limits and crop rotation requirements).
Nepříznivé vlivy lze rovněž očekávat díky pravděpodobnému nárůstu rozšiřování a intenzity stávajících škůdců, nemocí a plevelů v důsledku vyšších teplot a vlhkosti.
Adverse impacts can also be expected from the likely rise in the distribution and intensity of existing pests, diseases, and weeds, due to higher temperatures and humidity.
Je pravděpodobné, že dané účinky budou velmi regionalizovány.
The effect is likely to be highly regionalised.
5.Jakjezemědělstvíovlivňovánozměnou klimatu
5.Howagricultureisaffected byclimatechange
Plánované klimatické změny budou postihovat úroveň a proměnlivost výnosů úrody a v dlouhodobé perspektivě by se pěstování několika zemědělských plodin mohlo přesunout do oblastí severnějších zeměpisných šířek.
Projected climatic changes will affect the level and variability of crop yields and, in the long term, cultivation of several agricultural crops could shift to more northern latitudes.
Klimatické změny zasahují zemědělství v globálním měřítku Odborníci jsou přesvědčeni o tom, že dokonce i malé přírůstky globálního oteplování budou snižovat výnosy úrody a odstartují proces větší proměnlivosti výnosů v oblastech nižších zeměpisných šířek po celém světě.
Climate change affects agriculture globally Experts believe that even small amounts of global warming will reduce crop yields and trigger higher yield variability in low-latitude world regions.
Negativní účinky na zemědělské výnosy budou umocňovány stále častějšími extrémními klimatickými jevy (jako například záplavami, vlnami veder a suchy).
Negative effects on agricultural yields will be exacerbated by more frequent extreme weather events (such as floods, heat waves and drought).
Malorolníci a zemědělci na existenčním minimu budou obzvláště postiženi, protože budou mít nižší schopnost přizpůsobit se.
Smallholders and subsistence farmers will be particularly affected as they also have less capacity to adapt.
Předpokládá se, že se tím, zejména na africkém kontinentu, zvýší nebezpečí hladomoru.
This is expected to increase the risk of famine, particularly in the African continent.
Rozdílné účinky klimatických změn mezi regiony EUVšechny regiony EU stále více pociťují nepříznivé účinky klimatických změn. Některé oblasti ale budou zasaženy více než ty ostatní.
Different climate change effects among EU regions All EU regions are increasingly feeling the adverse effects of climate change, but some areas will be more affected than others.
Jižní Evropa a Středomořská pánev budou vystaveny kombinovanému účinku velkých teplotních nárůstů a nižších srážek.
Southern Europe and the Mediterranean basin will experience the combined effect of large temperature increases and reduced precipitation.
Zvlášť zranitelné budou také horské oblasti, zejména Alpy a malé ostrovy.
Also particularly vulnerable are mountain areas, notably the Alps, and small islands.
Hustě osídlené povodňové oblasti budou ohroženy v důsledku zvýšeného nebezpečí bouřek, prudkých dešťů a velkých vod (záplav) vedoucích k rozsáhlým škodám.
Densely populated floodplains will be under threat due to increased risks of storms, intense rainfall and flash floods leading to widespread damage.
Změny klimatu zvětší regionální rozdíly v rozdělení evropských přírodních zdrojů.
Climate change will increase regional differences in Europe’s natural resources.
Zemědělství EU je rovněž zasaženo – klíčové otázky klimatických změn Zatímco některé z plánovaných dopadů mohou být zemědělství ku prospěchu v určitých oblastech Evropy, většinou v severských oblastech (například prodloužení vegetační doby a zlepšení výnosů úrody v důsledku teplejších podmínek), tak většina dopadů bude pravděpodobně nepříznivá, povede k ekonomickým ztrátám a bude k nim docházet v oblastech již tak pod tlakem díky sociálně-ekonomickým a dalším environmentálním činitelům, jako například nedostatku vody.
EU agriculture is affected too – key climate change concerns While some of the projected impacts could be beneficial for farming in certain European regions, mostly northern areas (for instance lengthening of the growing season and improvements in crop yields due to warmer conditions), most impacts are likely to be adverse, lead to economic losses, and occur in regions already under pressure due to socio-economic and other environmental factors, such as water scarcity.
Dopad některých změn klimatických podmínek lze již zvažovat pokud jde o půdu.
The impact of some changes in weather conditions can already be seen on the ground.
Četné účinky lze již pozorovat: k době kvetení stromů dochází v předstihu, u vinné révy se prodlužuje vegetační doba a probíhají změny dalších přírodních rostlinných cyklů.
Numerous effects are already observed: advances in tree flowering periods, lengthening of the vine growing season, and changes in other natural plant cycles.
Změny sledu zemědělských činností (setba, sklizeň atd.) nasvědčují tomu, že zemědělci se již přizpůsobují novým klimatickým podmínkám.
Changes in the calendar of farm operations (sowing, harvesting etc) suggest that farmers are already adapting to new climate conditions.
U předpokládaných klimatických podmínek sice existují významné regionální odchylky, avšak předpovězené dopady působící po celé 21. století lze shrnout jako mírnější a vlhčí zimy, teplejší a sušší léta a častější a intenzivnější výskyt klimatických jevů.
There are significant regional variations in the expected climatic conditions but, over the 21st Century, predicted impacts can be summarised as milder and wetter winters, hotter and drier summers, and more frequent and intense weather events.
Nejtíživější důsledky změn klimatických proměnných nebude možno pocítit dříve než v roce 2050, ale výrazné nepříznivé dopady se očekávají i dříve, a to díky extrémním klimatickým podmínkám, jako například častější a déle trvající vlny veder, sucha a záplavy.
The most severe consequences of changes in weather variables may not be felt until 2050 but significant adverse impacts are expected earlier from extreme weather events, such as more frequent and prolonged heat waves, droughts and floods.
Obrázek 7: Plánované dopady klimatických změn v různých oblastech EU
Figure 7: Projected impacts from climate change in different EU regions
Konkrétní rizika, kterým bude zemědělství čelit Valná část dopadů změn klimatu na zemědělství bude souviset s vodou.
Specific risks faced by agriculture Most of the impacts of climate change on agriculture come through water.
Nedostatek vody bude mít na zemědělskou produkci a evropskou krajinu značný vliv.
Water shortages will have a major impact on agricultural production and European landscapes.
Mnoho oblastí, zejména v jihoevropských státech, které po celá staletí používaly zavlažování jako součást jejich zemědělské tradice – bude nuceno přezkoumat pracovní postupy zavlažování.
Many areas, notably in southern EU countries, have practised irrigation for hundreds of years as part of their farming tradition – they will need to review irrigation techniques.
Zemědělství bude také muset zvýšit účinnost svého užívání vody a snížit ztráty vody.
Agriculture must also improve its water use efficiency and reduce water losses.
hladina moře/jezerbouřky, záplavyteplejší a sušší léta vegetační dobypotenciál úrodyškůdci tání zmrzlé půdy zimní dešťové srážky (záplavy)hladina mořeteplejší a sušší léta výnosy úrody pásmo
sea/lake levelsstorms, floodshotter and drier summersgrowing seasonscrop potentialpests permafrost thaw winter rainfall (floods)sea levelshotter and drier summerscrop yields, range
Pravděpodobnost Prakticky jisté (Přes 99 %) zimní dešťové srážky (záplavy)letní dešťové srážky nebezpečí sucha nebezpečí půdní erozedélka vegetační dobyvýnosy úrody a pásmo
Likelihood Virtuaily certain (over 99%) %) winter rainfall (floods)summer rainfalldrought riskssoil erosion riskgrowing season lengthcrop yields and range
Přírodní jev Teplejší dny. Méně chladné dny/noci Teplejší období a vlny veder
Phenomenon Warmer days less cold days/nights More warm spells and heatwaves
Velmi pravděpodobné (Přes 90 %) teplota roční dešťové srážky, dostupnost, vody nebezpečí sucha, tepelné namáhánívýnosy úrodyvhodné pěstební oblasti
Very likely (over 90%) %) temperatureannual rainfall, water availabilitydrought risk,heat stresscrop yieldssuitable crops
Pravděpodobné (Přes 66 %)
Likely (over 66%) %)
Výskyt případů větších dešťů Více oblastí zasažených suchem Intenzivnější tropické bouře Extrémně vysoké hladiny moře (nikoliv tsunami)
More heavy rain events More areas hit by drought More intense tropical cyclones More extreme sea levels (not tsunamis)
Zdroj: Evropská komise, vypracovalo Generální ředitelství pro zemědělství na základě dostupné literatury.
Source: European Commission, DG Agriculture own elaboration based on literature.
Zdroj: IPCC
Source: IPCC
Spojení s Partou k nakousnutí: ec.europa.eu/tasty-bunch
Connecting with the Tasty Bunch: ec.europa.eu/tasty-bunch
Kampaň Parta k nakousnutí: Jez, pij a hýbej se!
The Tasty Bunch Campaign: Eat it, Drink it, Move it!
Navštiv webovou stránku Party k nakousnutí, aby ses dozvěděl/a více o kampani a její pouliční show.
Check the Tasty Bunch website to nd out more about the campaign and its roadshow.
Najdeš tam on-line hry a ceny, které můžeš vyhrát, a dozvíš se všechno, co potřebuješ, aby ses mohl/a správně rozhodovat o potravinách, které jíš.
There will be online games and prizes to win and you’ll be learning all you need to make smart choices about the food you eat.
V oddíle Skříňka s nápady najdeš spoustu učebních pomůcek, tipů pro rodiče a další zajímavosti.
In the ‘toolbox’ section you’ll nd plenty of teaching material, tips for parents and much more.
Přečti si o jídle a jeho příbězích, které ti Parta k nakousnutí představuje!
Read the Tasty Bunch food stories!
Čtrnáct veselých postaviček kampaně ti ukáže, proč ti ovoce, zelenina a mléko prospívají.
The 14 fun characters of the campaign will show you why fruit, veg and milk are good for you.
Být t s Partou k nakousnutí je fajn!
Fit is fun with the Tasty Bunch!
Dne 28. září 2009 odstartovala Mariann Fischerová Boelová, komisařka pro zemědělství a rozvoj venkova, kampaň Parta k nakousnutí, jejímž hlavním cílem je změnit stravovací návyky dětí k lepšímu.
Launched on 28 September 2009 by Mariann Fischer Boel, Commissioner for Agriculture and Rural Development, the Tasty Bunch Campaign’s key goal is to change children’s eating habits for the better.
Jelikož v Evropské unii rostou obavy z obezity dětí, je cílem kampaně zvýšitpovědomí o vyvážené stravě a zdravém životním stylu a propagovat je.
As concerns in the European Union grow about child obesity, the campaign’s objective is to raise awareness and promote a balanced diet and a healthy lifestyle.
Pod heslem „Jez, pij a hýbej se“ přinese kampaň poselství „jezte zdravě, protože být t je fajn” přímo do základních a středních škol v celé EU.
Under the motto ‘Eat it, Drink it, Move it’, the campaign will take the message ’eat well, because it’s fun to be fit’ straight into primary and secondary schools around the EU.