natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Většina zemí tím tak už začala provádět opatření č. 70 protidrogového akčního plánu EU, které vyzývá členské státy EU, aby pravidelně nebo průběžně hodnotily a upřesňovaly své národní protidrogové politiky.
Most countries have thereby already started to implement Action 70 of the EU drugs action plan (2009–12), which calls upon EU Member States to evaluate and fine-tune their national drug policies on a regular or ongoing basis.
Celkové veřejné výdaje související s drogami v Evropě byly za rok 2005 odhadnuty na 34 miliard EUR (EMCDDA, 2008a).
The total drugrelated public expenditure in Europe has been estimated at EUR 34 billion for 2005 (EMCDDA, 2008a).
Kvůli velké míře nedostatečného vykazování údajů nelze tento odhad aktualizovat.
Due to high levels of under-reporting it is not possible to update this estimate.
Obtíže při sběru informací v této oblasti dokládá skutečnost, že z 23 zemí, které hlásily údaje za rok 2007, dokázala podat rozpis výdajů na všech úrovních státní správy pouze Česká republika.
The difficulties in information collection in this area are illustrated by the fact that among the 23 countries reporting data for 2007, only the Czech Republic was able to give a breakdown of expenditure across all levels of government.
Většina zemí dokázala poskytnout údaje o výdajích na úrovni centrální vlády a sedm zemí rovněž hlásilo výdaje regionální nebo místní samosprávy (Belgie, Dánsko, Estonsko, Rakousko, Finsko, Chorvatsko) nebo fondů sociálního zabezpečení (Německo).
Most countries could provide data on central government expenditure, and seven also reported expenditure by regional or local government (Belgium, Denmark, Estonia, Austria, Finland, Croatia) or from social security funds (Germany).
Označené a neoznačené výdaje
Labelled and unlabelled expenditure
Podobné posouzení lze provést ohledně konečného hodnocení národních protidrogových strategií a akčních plánů, přičemž více než 20 zemí hlásí, že takové hodnocení v současné době připravují nebo je v nedávné době provedly.
A similar assessment can be made regarding the final evaluation of national drug strategies and action plans, with more than 20 countries reporting that they are currently preparing or have recently carried out such an evaluation.
V některých případech je závěrečná práva shrnutím přezkumů provádění; jiné jsou pokusem hlouběji pochopit proces provádění, účinnost nebo dopad politiky.
In some cases, the final report is a summary of annual implementation reviews; in others, there is an attempt to get a deeper understanding of the implementation process, of the effectiveness or of the impact of the policy.
Z těch zemí, které se vydaly cestou podrobnějšího přístupu k hodnocení, se dvě (Lucembursko a Kypr) rozhodly pracovat s externími zahraničními hodnotiteli.
Of the countries taking the more in-depth approach to evaluation, two (Luxembourg, Cyprus) have decided to work with external evaluators from outside the country.
Označené výdaje jsou plánované veřejné výdaje související s drogami realizované centrální vládou státu.
Labelled expenditure is the planned drugrelated public expenditure made by the general government of the state.
Vyjadřují dobrovolný závazek státu na poli drogové problematiky a lze je zpětně sledovat podrobným přezkumem veřejných rozpočtů.
It reflects the voluntary commitment of the state in the field of drugs and can be traced back by a detailed review of public budgets.
Z 23 zemí, jež poskytly údaje za rok 2007, jich 16 hlásilo pouze označené výdaje.
Of the 23 countries providing data for 2007, 16 reported only labelled expenditure.
V mnoha případech (např. Estonsko, Francie, Polsko, Rumunsko) vznikla převážná část označených výdajů v souvislosti s prováděním národních dokumentů protidrogové politiky.
In many cases (e.g. Estonia, France, Poland, Romania), the greater part of the labelled expenditure identified was incurred in connection with the implementation of national drug policy documents.
Hodnocení protidrogové politiky se potýkají se značnými potížemi, když se snaží propojit výstupy protidrogových strategií nebo akčních plánů se změnami v situaci v oblasti drog.
Drug policy evaluations face considerable difficulties in their attempts to link the outputs of drug strategies or action plans with changes in the drug situation.
K nim patří problémy při posuzování účinků rozsáhlých souborů opatření a omezené chápání vlivu klíčových kontextových prvků, jako jsou například trhy s drogami nebo trendy v užívání drog a životním stylu mladých lidí.
Among these are problems in assessing the effects of large sets of actions and the limited understanding of the influence of key contextual elements, such as drug markets or trends in drug use and lifestyles among young people.
Některé evropské země se nicméně pokusily stanovit vazby mezi protidrogovými strategiemi nebo akčními plány a ukazateli situace v oblasti drog.
Nevertheless, attempts to establish links between drug strategies or action plans and indicators of the drug situation have been made by some European countries.
A to by v budoucnu mělo být běžnější, jelikož nový protidrogový akční plán EU (2009–2012) vyzývá k vývoji nástrojů pro měření účinnosti a dopadu protidrogových politik.
And this should become more common in the future, with the new EU drugs action plan (2009–12) calling for the development of instruments to measure the effectiveness and impact of drug policies.
Také EMCDDA zpracovává pokyny, které mají členským státům pomoci posuzovat a interpretovat výsledky jejich dokumentů protidrogové politiky.
The EMCDDA is also developing guidelines to help Member States assess and interpret the results of their drug policy documents.
Ne všechny výdaje související s drogami jsou jako takové uvedeny ve státních rozpočtech.
Not all drugrelated expenditure is identified as such in national budgets.
Ve většině zemí je částka vynaložená na některé aktivity související s drogami zahrnuta do jiných programů a intervencí (jako je např. celkový provozní rozpočet policie nebo intervence zaměřené jak na legální, tak nelegální látky).
In most countries, the amount expended in some drugrelated activities is embedded in other programmes and interventions (e.g. overall police operations budget, or interventions targeting both licit and illicit substances).
V těchto případech musejí být takové „neoznačené výdaje“ odhadovány s použitím modelace nákladů.
In these cases, such ‘unlabelled expenditure’ must be estimated by a cost-modelling approach.
Výsledky dřívějších studií ukazují, že ve většině případů neoznačené výdaje představují převážnou část národních výdajů na drogovou problematiku.
The results of earlier studies show that, in most cases, unlabelled expenditure represents the greater part of the national expenditure on the drugs problem.
K tomu, aby mohli tvůrci politik posoudit skutečnou alokaci zdrojů v této oblasti a nakonec i poměr nákladů a přínosů protidrogové politiky, potřebují podrobné a spolehlivé informace o veřejných výdajích souvisejících s drogami.
Detailed, reliable information on drugrelated public expenditure is needed by policymakers in order to assess the actual allocation of resources in this area and, ultimately, the cost–benefit relations of drug policy.
Odhadnout z ekonomického hlediska zdroje nasazené
However, estimating the total expenditure incurred in implementing national
Veřejné výdaje související s drogami lze kategorizovat podle systému klasifikace funkcí vládních institucí (COFOG) (EMCDDA, 2008e).
Public expenditure related to drugs can be categorised according to the classification of the functions of government (COFOG) system (EMCDDA, 2008e).
Tři země předložily označené výdaje tříděné podle první úrovně COFOG
The COFOG classification has three hierarchical levels. At the first level, government expenditure is broken down into 10 functions.
Spojené královstvímilionů EUR (%) milionů EUR (%)
United Kingdom EUR million (%)
Označené
Labelled
Všeobecné veřejné služby
General public services
(1) (2) Zdroje:
(1) (2) Sources:
Národní zprávy zemí zapojených do sítě Reitox (2008).
National legislation
Klasifikace COFOG má tři hierarchické úrovně.
In contrast, one third of those reported since 2002 defined or eased access to programmes.
Na první úrovni jsou vládní výdaje rozděleny do deseti funkcí.
An examination of national legislation passed during the last 10 years shows that EU Member States have been actively legislating in a manner consistent with this political commitment.
Doporučení Rady ze dne 18. června 2003 (Úř. věst. L 165, 3.7.2003, s. 31).
Halfway through the period, two EU instruments gave added impetus to these processes.
Kapitola 1: Protidrogové politiky a legislativa definovala nebo zjednodušovala přístup k programům.
Chapter 1: Policies and laws
Programy výměny jehel a stříkaček
Needle and syringe programmes
V období 1999–2004 přijalo zákony zvyšující trestní sazby za určité trestné činy obchodování s drogami šest zemí.
The European Legal Database on Drugs (ELDD) is the EMCDDA’s online database of information on European drugs-related legislation for the Member States and Norway.
Změny estonského trestního zákona v roce 2002 a 2004 zvýšily horní hranici trestních sazeb za obchodování s malými množstvími drog ze tří na pět let a v případě velkých množství z pěti na deset let.
The ELDD provides legal texts in their original formats, profiles of the drug laws in each country and detailed reports on specific topics.
V Dánsku byly trestní sazby za obchodování s drogami zvýšeny ze šesti na deset let a za obchodování s velkým množstvím nebo zvláště nebezpečnými látkami z deseti na šestnáct let.
In its Topic overviews, it also provides summaries of the legal position on selected subjects including illegal drug trafficking, substitution treatment, and needle and syringe programmes (1).
Programy výměny jehel a stříkaček mohou fungovat na místní, regionální nebo národní úrovni, často s konkrétním národním právním rámcem, který je umožňuje, obvykle však bez něho.
Needle and syringe programmes may operate at a local, regional or national level, sometimes with a specific national legal framework to permit them, but usually without.
Zákony hlášené v Evropě na začátku posledního desetiletí měly z valné části za cíl poskytnout právní základ pro takové intervence (Slovinsko v roce 1999, Polsko v roce 2001, Finsko v roce 2003) nebo definovat právo přístupu k programům výměny jehel a stříkaček či tento přístup usnadnit (Belgie a Francie v roce 1998, Finsko v roce 2003).
Laws reported in Europe in the early part of the last 10 years were largely aimed at providing a legal basis for such interventions (Slovenia in 1999, Poland in 2001, Finland in 2003), or to define or facilitate access rights to needle and syringe programmes (Belgium and France in 1998, Finland in 2003).
Zaměření legislativy se rychle posunulo k regulaci těchto programů, přičemž Belgie, Portugalsko a Lucembursko přijaly v letech 2000, 2001, resp. 2003 specifické, podrobné zákony nebo vyhlášky, které regulovaly, kdo může takové programy provádět a zda jsou nebo nejsou povoleny výdejové automaty.
The focus of legislation quickly shifted to regulating these programmes, with Belgium, Portugal and Luxembourg passing specific, detailed laws or decrees in 2000, 2001 and 2003 respectively that regulated who may carry out such schemes and whether or not dispensing machines are permitted.
V Portugalsku byl regulační rámec v roce 2007 rozšířen o programy výměn jehel a stříkaček ve věznicích.
In Portugal, the regulatory framework was extended in 2007 to include needle and syringe programmes in prisons.
V říjnu 2004 stanovilo rámcové rozhodnutí Rady 2004/757/SVV minimální ustanovení týkající se trestných činů a sankcí za obchodování s drogami.
tightened the legislation on sentencing of traffickers, limiting their rights to conditional release.
Od té doby přijaly zákony, kterými uvedly své trestní sazby za běžné trestné činy obchodování s drogami do souladu s tímto rozhodnutím, čtyři další země.
Changes to the Estonian Criminal Code, in 2002 and 2004, increased the maximum penalties for traffickers of small quantities from 3 to 5 years, and of large quantities from 5 to 10 years.
V roce 2006 zvýšilo Nizozemsko horní hranici trestní sazby za obchodování s velkými množstvími drog ze čtyř na šest let, zatímco Polsko zvýšilo horní hranici trestní sazby za držení velkých množství a poskytnutí drog nezletilým z pěti na osm let, přičemž zároveň stanovilo dolní hranici sazby na šest měsíců.
In Denmark, the penalties for trafficking were raised from 6 to 10 years and, for trafficking large amounts or particularly dangerous substances, from 10 to 16 years.
Na Slovensku byla základní trestní sazba za obchodování s drogami zvýšena z dvou až osmi let na
Also in 2004, Lithuania increased penalties for basic trafficking offences from a maximum of 2 years to between 2 and 8 years, and for a large amount from between 2 and 8 years to between 8 and 10 years.
Některé země přijaly právní předpisy v reakci na obavy, že programy výměn jehel a stříkaček by mohly být v rozporu se zákonnými ustanoveními, jež mají kriminalizovat „umožňování“ nebo „vybízení“ k užívání drog.
Some countries have adopted legislation to address concerns that needle and syringe programmes could possibly be in conflict with legal provisions intended to criminalise the ‘facilitation’ or ‘incitement’ to use drugs.
V Belgii a Německu byla tato otázka řešena článkem v zákoně, který specificky vyjímá určité programy z takového obvinění, i když mohou být stanoveny limity na počet vydaných stříkaček.
In Belgium and Germany, this issue has been addressed with a clause in the law that specifically exempts certain programmes from any such charge, although limits may be placed on the number of syringes dispensed.
V několika málo zemích jsou policii vydávány pokyny ke vhodnému postupu prosazování práva v blízkosti výdejen jehel a stříkaček.
In a few countries, guidance is issued to the police on appropriate law enforcement practice near needle and syringe outlets.
Celkově je zabavování sterilních stříkaček nebo jehel policií v celé Evropské unii hlášeno jako vzácné.
Overall, police confiscation of sterile syringes or needles is reported to be rare across the European Union.
Trestní sazby za obchodování s drogami
Penalties for trafficking
Evropská databáze zákonů o drogách (European Legal Database on Drugs, ELDD) je on-line databáze EMCDDA s informacemi o evropské legislativě související s drogami pro členské státy a Norsko.
Over the last 10 years, EU Member States have indicated both individually and collectively that drug trafficking offences should be punished more severely, even if the offences themselves are defined differently in the laws of almost 30 countries.
Databáze ELDD poskytuje právní texty v jejich původních formátech, profily protidrogových zákonů v každé zemi a podrobné zprávy ke konkrétním tématům. Ve svém přehledu témat poskytuje také shrnutí právní situace k vybraným tématům včetně nezákonného obchodu s drogami, substituční léčby a programů výměny jehel a stříkaček (1).
‘Trafficking’ offences may include production or cultivation, import and export, transporting, offering, selling and/or possession, with intent to distribute or supply, or the concept of acting ‘for gain’ or ‘on a commercial basis’.
Za posledních deset let členské státy EU jednotlivě i společně naznačovaly, že obchodování s drogami by mělo být postihováno přísněji, i když samotné trestné činy jsou v zákonech téměř třiceti zemí definovány odlišně.
In 2006, the Netherlands raised the maximum penalty for trafficking of large quantities of drugs from 4 to 6 years, while Poland increased the penalties for possession of large quantities and supply to minors from a maximum of 5 years to a maximum of 8 years, setting also a minimum period of 6 months.
Trestné činy „obchodování s drogami“ mohou zahrnovat výrobu nebo pěstování, dovoz a vývoz, přepravu, nabízení, prodej anebo držení s úmyslem distribuce nebo poskytování, nebo mohou zahrnovat pojem jednání „za úplatu“ nebo „na komerční bázi“.
In Slovakia, the basic penalty for trafficking was increased from between 2 and 8 years to between 4 and 10 years, with the maximum penalty for larger amounts increasing from 10 to 15 or even 20 years. Finally, in Austria, the maximum penalty for giving narcotic substances to others, or cultivation of some narcotic plants, was increased in 2007 from 6 to 12 months’ imprisonment.
Výroční zpráva za rok 2009: Stav drogové problematiky v Evropě podle všeho přilákaly značně méně pozornosti výzkumu, patřily: determinanty a rizikové a ochranné faktory, mechanismy působení a účinky drog, nabídka a trhy a metodické otázky.
Annual report 2009: the state of the drugs problem in Europe research efforts in those priority areas that are underrepresented, in particular drug supply.
čtyři až deset let, přičemž horní hranice trestní sazby za větší množství byla zvýšena z deseti na 15, nebo dokonce 20 let.
Analysis of drugs research in the European Union published by the EMCDDA in 2008 (10).
Trestní sazby za závažnější trestné činy se nezměnily, i když definice velkého množství byla snížena z 25násobku na 15násobek prahového množství.
This year, references to national research in the latest Reitox reports are analysed to provide an insight into the research recently conducted in European countries.
Analýza výzkumu drog v Evropské unii
Also reported on in this section is a study on drugrelated research in the EU released this year by the European Commission.
Výzkum související s drogami
Research projects in Member States
Přehled o výzkumu drogové problematiky prováděném v jednotlivých evropských zemích byl podán ve vybraném tématu EMCDDA v roce 2008 (10).
European countries referred to more than 350 research projects undertaken or published in 2007 and 2008 in the latest Reitox national reports.
Letos jsou analyzovány odkazy na národní výzkum v nejnovějších zprávách sítě Reitox s cílem získat přehled o výzkumu prováděném v poslední době v evropských zemích.
The United Kingdom referred to the highest number of research projects, over 80, followed by Germany and the Netherlands, each with over 30, and the Czech Republic, Ireland and Finland, with over 20.
Nabídka drog je rovněž jednou z oblastí, která byla v nedávné studii provedené Evropskou komisí s názvem „Srovnávací analýza výzkumu nezákonných drog v Evropské unii“ označena jako nedostatečně zastoupená.
Drug supply is also among the areas identified as being underrepresented in current research by a study carried out for the European Commission entitled ‘Comparative analysis of research into illicit drugs in the European Union’.
Jako další oblasti neúměrně málo zastoupené ve výzkumu zpráva uvedla prevenci, právní rámce a zákazy drog, zatímco bylo zjištěno, že výzkum epidemiologických témat je běžnější (11).
The report noted prevention, legal frameworks and interdiction as other fields disproportionately underresearched, while research on epidemiological topics was found to be more common (11).
Studie zjistila, že i když v členských státech existují komplexní odborné znalosti, je třeba usilovat o zlepšení porovnatelnosti dat mezi zeměmi a o zviditelnění výzkumu.
The study found that, although comprehensive expertise exists in Member States, improved data comparability between countries and increased visibility of research should be pursued.
V nejnovějších národních zprávách sítě Reitox evropské země uvedly více než 350 výzkumných projektů provedených nebo publikovaných v letech 2007 a 2008.
Research on responses to the drug situation accounted for more than one third of the recent studies, while another third focused on prevalence, incidence and patterns of drug use, and one fifth on the consequences of drug use.
Největší počet výzkumných projektů uvedlo Spojené království, a to přes 80, dále Německo a Nizozemsko, obě země přes 30, a Česká republika, Irsko a Finsko přes 20.
Among the subject areas that appeared to attract considerably less research attention were: determinants and risk and protective factors, mechanisms and effects of drugs, supply and markets, and methodological issues.
Více než jednu třetinu nedávných studií tvořil výzkum řešení drogové situace, přičemž další třetina se zaměřila na prevalenci, incidenci a vzorce užívání drog a jedna pětina na důsledky užívání drog. K tématickým oblastem, které
The results of this analysis, while limited in scope, give support to the new EU action plan’s calls for increased
Bylo zjištěno, že účast na evropských výzkumných aktivitách se mezi zeměmi značně liší, přičemž mezinárodní spolupráce probíhá ve velké míře na neoficiálním základě.
Participation in European research activities was found to vary considerably between countries, with much of the international cooperation taking place on an informal basis.
Studie však zdůraznila, že výzkum související s drogami mohou usnadnit evropské a mezinárodní vědecké sítě.
However, the study emphasised that drugrelated research can be facilitated by European and international networks of researchers.
Kapacita výzkumu, celková kvalita a dostupnost financování v EU značně kolísají a existuje výrazná potřeba budování kapacit a financování, aby bylo možné pokrýt širší spektrum oblastí politiky souvisejících s protidrogovým akčním plánem EU.
Research capacity, overall quality and funding availability vary widely in the EU, and there is a considerable need for capacity building and for funding to cover a broader range of policy areas linked to the EU drug action plan.
Úvod dostupnými důkazy.
Introduction in all these countries.
V současnosti jsou však z dalších zemí (Česká republika, Kypr, Rakousko, Polsko, Slovinsko, Slovensko) hlášeny intervence s lepším vědeckým základem, jako například programy prevence postupující podle standardizovaných protokolů.
The effectiveness of this type of intervention, however, is not supported by the available evidence. However, interventions with better scientific foundations, such as prevention programmes following standardised protocols, are now reported from additional countries (Czech Republic, Cyprus, Austria, Poland, Slovenia, Slovakia).
Tato kapitola představuje přehled řešení problému drog v Evropě a, kde je to možné, klade důraz na trendy, vývoj a otázky kvality.
This chapter presents an overview of the responses to drug problems in Europe, where possible highlighting trends, developments and quality issues.
Nejprve je uveden přehled preventivních opatření, po němž následují intervence v oblasti léčby, minimalizace škod a sociální reintegrace.
Prevention measures are first reviewed followed by interventions in the areas of treatment, harm reduction and social reintegration.
Společně všechna tato opatření tvoří komplexní systém snižování poptávky po drogách.
Taken together, all these measures form a comprehensive drug demand reduction system.
Mohou být považována za komplementární a někdy bývají poskytována v kombinaci a týmiž zařízeními.
They can be considered as complementary, and are sometimes provided in combination and by the same facilities.
To se týká v rostoucí míře například opatření v oblasti léčby a minimalizace škod.
This is, for example, increasingly the case for treatment and harm reduction measures.
Omezeným počtem programů prevence s prokázanou účinností se v Evropě zabývá studie EU-Dap (http://www.eudap.net).
The limited number of prevention programmes of proven effectiveness is being addressed in Europe by the EU-Dap study (www.eudap.net).
Studie, která zahrnuje 7 000 studentů ve věku 12–14 let v sedmi evropských zemích, hodnotí program založený na přístupu komplexního sociálního vlivu, který spojuje nácvik životních dovedností s normativní výukou a získáváním znalostí o látkách.
Involving 7 000 students aged 12–14 in seven European countries, the study is evaluating a programme based on the comprehensive social influence approach, which combines training in life-skills with normative education and knowledge acquisition on substances.
Po dvou letech bylo zjištěno, že program je účinný při snižování časté opilosti a častého užívání konopí.
After 2 years, the programme has been found to be effective in reducing frequent drunkenness and frequent use of cannabis.