natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zdroje: Eurostat, Evropská komise, MMF, BIS, ECB a výpočty ECB.1) Podíly HDPvycházejí z HDPjednotlivých zemí přepočtených podle aktuálního kurzu na USD.2) Založeno na hrubé přidané hodnotě v běžných cenách.3) Poměr pracovní síly k počtu obyvatel v produktivním věku (od 15 do 64 let).4) Poměr zaměstnaných osob k počtu obyvatel v produktivním věku (od 15 do 64 let).5) Podle ESA95.6) EU 15 a EU 25: celkové vklady u MFI; Spojené státy: netermínované, termínované a spořicí vklady u bankovních institucí; Japonsko:netermínované a termínované vklady u bank.7)EU 15 a EU 25: půjčky MFI ostatním rezidentům; Spojené státy: půjčky komerčních bank, spořitelních institucí a úvěrových družstev;Japonsko: půjčky soukromému sektoru.
Sources: Eurostat, European Commission, IMF, BIS, ECB and ECB calculations.1) GDP shares are based on country GDPs in current US dollars.2) Based on gross value added at current prices.3) Defined as the ratio of the labour force to the working age population (those aged between 15 and 64).4) Defined as the ratio of the number of employed persons to the working age population (those aged between 15 and 64).5) Based on the ESA 95.6) EU15 and EU25: total deposits with MFIs; United States: demand, time and savings deposits with banking institutions;Japan: demand and time deposits with deposit money banks.7) EU15 and EU25: MFI loans to other residents; United States: loans by commercial banks, savings institutions and credit unions;Japan: loans to the private sector.
Sektor služeb v EUje větší než v Japonsku, ale menší než ve Spojených státech.
This, however, is expectedto change gradually in line with progress inthe catching-up process.
Rozsahtěchto záměrů a rychlost, s jakou budourealizovány, však bude záviset na mnohafaktorech, jako je například budoucíhospodářská politika členských států EU.
Compared with the United States and Japan, GDP per capita in the EU25 is relatively low, although the differencevis-à-vis Japan is much more limited in PPPterms (on the basis of figures for 2003).
TRH PRÁCEPrůměrná míra nezaměstnanosti v novýchčlenských zemích je vyšší než v zemích EU15,a rozšíření EU tak mělo za následek mírnézvýšení průměrné míry nezaměstnanosti EU25.Přestože koncem devadesátých let míranezaměstnanosti poklesla a v roce 2003 v EUčinila 8,1 % a EU25 9,1 %, zůstává tak značněvyšší než ve Spojených státech (6,0 %) a Japonsku (5,3 %).
agriculture (3.2%) and industry (31.9%) and asmaller share of services (64.9%) in GDP thanthe average of the other EU countries.
Vnových členských státechstřední a východní Evropy se v poslednímdesetiletí míra nezaměstnanosti zvýšila arozdíly v regionální nezaměstnanosti v důsledkustrukturálních změn spojených s přechodem na tržní ekonomiku vzrostly.
Sectoraldifferences tend to be more pronounced in thenew Member States than in the EU15 in termsof the distribution of employment acrossthese sectors.
Vyhlídky nazlepšení zaměstnanosti by se v budoucnu mohlyzlepšit, neboť snižování počtu pracovních míst souvisejících s restrukturalizací podniků se zmenší.
Nevertheless, enlargement hasresulted in only slight changes in the shares ofthese broad sectors in the EU’s GDP and thedistribution of employment.
Vdlouhodobějším výhledu můžepotenciál nových členských států v procesudohánění jiných zemí, pokud jde o HDPna jednoho obyvatele, také přispívat k příznivému vývoji zaměstnanosti a snižovánínezaměstnanosti.
Relative to othermajor economic blocs, the agricultural sectorin the EU is large by comparison with that ofthe United States and Japan, whereas the EU’sindustrial sector is larger than that of the United States but smaller than that of Japan.
MEZINÁRODNÍ OBCHODPo rozšíření EU je obchod EU15 s novýmičlenskými státy a mezi těmito státy vykazovánmísto mezinárodního obchodu jako obchod v rámci EU.
The accession of the new Member States willalso have a longerterm effect on economicactivity as it affects incentives for andimpediments to the flow of goods, services,capital and persons (the “four freedoms”)between the new Member States and the other EU countries, although migration flows will berestricted for a number of years.
Naopak obchod mezi novýmičlenskými státy a zbytkem světa, kromě zemí EU15, je nyní vykazován jako obchod EU25 sezbytkem světa.
For example,the extension of the Single Market, byincreasing the scope for these four freedoms to25 countries, is likely to enhance competitionand create economies of scale.
Podle údajů za rok 2003vývoz a dovoz služeb v rozšířené EUpředstavoval 12,4 % HDP, oproti 9,3% ve Spojených státech a 12,2 % v Japonsku.
The extent ofthese effects and the speed at which theymaterialise will, however, depend on manyfactors, such as the future economic policies of EU Member States.
Se vstupem nových členských států do EU se snížila míra její zaměstnanosti o 1,4 procentního bodu, takže nyní činí 63,0%.
LABOUR MARKETThe average unemployment rate in the new Member States is higher than that in the EU15countries, and enlargement has thus led to asomewhat higher average unemployment ratefor the EU25.
Analýza mírynezaměstnanosti v nových členských státechnaznačuje, že míra participace mužů je značněpod úrovní v zemích EU15, zatímco rozdíl v participaci žen tak výrazný není.
Despite falling during the late1990s, the unemployment rate in both the EU15and the EU25, at 8.1% and 9.1% respectively in2003, remains significantly higher than inthe United States and Japan, where it stoodat 6.0% and 5.3% respectively.
Mírazaměstnanosti starších osob (tj. ve věku mezi 55a 64) je v nových členských státech taképodstatně nižší než v zemích EU15.
In the newcentral and eastern European Member States,unemployment rates have risen and regionalunemployment differences have grown duringthe past decade, owing to structuraladjustments associated with the transition to amarket economy.
Vporovnání se Spojenými státy a Japonskem je celková míra participace nízká.
Prospects for employmentcould improve in the years ahead, however,as job-cutting associated with businessrestructuring may ease.
Kombinacenižší míry participace a vyšší mírynezaměstnanosti v EU se odráží v mířezaměstnanosti, která je nižší než ve Spojenýchstátech a Japonsku.
In the longer run, thenew Member States’ potential for catching upin terms of GDP per capita may also contributeto favourable employment trends and lowerunemployment.
FISKÁLNÍ POZICE A VELIKOST VLÁDNÍHO SEKTORUVstup nových členských zemí do EU podstatněnezměnil vážený průměr deficitu veřejných
INTERNATIONAL TRADEFollowing enlargement, EU15 trade with thenew Member States and trade among those Member States is naturally recorded as intraEU trade instead of international trade.
STRUKTURA PRODUKCEStruktura produkce nových členských států jecharakterizována větším podílem zemědělství(3,2 %) a průmyslu (31,9 %) a menším podílemslužeb (64,9 %) na HDPnež je průměr v ostatních zemích EU.
Theaccession of the new Member States hasslightly reduced the trade openness of the EU,despite the fact that most new Member Statesare very open economies, as EU15 trade withthe new Member States is more significant thanthe new Member States’ trade with countriesoutside the EU.
Pokud jde o rozdělenízaměstnanosti, rozdíly v jednotlivých sektorechjsou výraznější v nových členských státech nežv EU15.
According to data for 2003,exports of goods and services represented12.4% of GDP in the enlarged EU, comparedwith 9.3% and 12.2% for the United States and Japan respectively.
Rozšíření EU však vedlo jen k malýmzměnám podílu těchto velkých sektorů na jejím HDP a rozdělení zaměstnanosti.
The accession of the new Member Stateshas lowered the employment rate in the EU by1.4 percentage points, so that it now standsat 63.0%.
Vporovnání s dalšími hlavními ekonomickými bloky jezemědělský sektor EU, v porovnání s tímtosektorem ve Spojených státech a Japonsku,velký, zatímco průmyslový sektor je v EU většínež průmyslový sektor ve Spojených státech,
PRODUCTION STRUCTUREThe structure of production in the new Member States is characterised by a larger share of
financí v EU, přestože většina novýchčlenských zemí má vysoké fiskální deficity.Podíly veřejných výdajů a příjmů na HDPjsouve většině nových zemí EU poněkud menší,ačkoliv v porovnání s jejich výši příjmů jsouvysoké.
considerably below the level in the EU15countries, whereas the gap for women is lesspronounced. The employment rate of olderworkers (i.e. those aged between 55 and 64) isalso substantially lower in the new Member States than in the EU15.
Malé ekonomiky nových členskýchstátů znamenají, že se podíl sektoru veřejnýchfinancí v EU25 ve srovnání s EU15 přílišnezměnil.
In comparison with the United States and Japan, the EU labour forceparticipation rate is low.
Jelikož míra veřejného dluhu novýchčlenských států je celkově značně pod úrovní v EU15, průměrný poměr dluhu k HDPv EU jemírně nižší než před rozšířením unie.
The combinationof a lower participation rate and a higherunemployment rate in the EU is reflected in anemployment rate which is below that of the United States and Japan.
s Japonskem však bankovní sektor hraje vefinančním sektoru EU menší roli, kdežtoakciové trhy jsou důležitější.
accumulation of public deficits has led tosimilarly high public debt ratios in the EU andthe United States, but they are nonethelesssignificantly lower than in Japan.
Deficit veřejných financí, který v roce 2003představoval v EU25 2,8 %, je nyní nižší než ve Spojených státech a Japonsku.
The small sizeof the new Member States’ economies meansthat the share of the general government sectorin the EU25 is nevertheless broadly unchangedcompared with the EU15.
Sektor veřejnýchfinancí zároveň tvoří větší podíl ekonomiky v EU25 než ve Spojených státech a Japonsku.Podíl vládních výdajů v EU25 činí téměř 49%a podíl vládních příjmů je mírně pod 46 %.
As the public debtratio in the new Member States is generallysignificantly below the level in the EU15, theaverage EU debt-to-GDP ratio is somewhatlower than before enlargement.
Ve Spojených státech se sektor veřejných financípodílí na HDPo něco více než 34 % svýmivýdaji, a o něco méně než 30 % svými příjmy.
FINANCIAL STRUCTUREEnlargement has not involved significantchanges to the financial structure of the EU as awhole, although financial intermediation is onaverage more focused on banks in the new Member States than in the EU15.
VJaponsku je velký deficit veřejných financívýsledkem podílu vládních výdajů, který činíněco přes 39 % HDPa podílu vládních příjmů,který představuje téměř 32 %.
Incomparison with the United States, the EU’sfinancial sector continues to be more orientedtowards the banking sector, whereas the role ofstock markets in financial intermediation isless important.
Akumulaceveřejných deficitů v minulosti vedla k podobněvysokým podílům veřejného dluhu na HDPv EU a Spojených státech, ale nicméně jsouznačně nižší než v Japonsku.
By comparison with Japan,however, the banking sector plays a smallerrole in the EU’s financial sector, while stockmarkets are more significant.
Vporovnáníse Spojenými státy se finanční sektor EU i nadále orientuje více na bankovní sektor,kdežto úloha akciových trhů není ve finančnímzprostředkování tak velká.
In the United States, the generalgovernment sector accounts for somewhatmore than 34% of GDP in terms of expenditureand slightly less than 30% of GDP in terms ofrevenue.
Ve srovnání
The past
2VZTAHY S KANDIDÁTSKÝMI ZEMĚMI EU včetně jednání na úrovni Výkonné rady jednou za rok.
2RELATIONS WITH EU CANDIDATE COUNTRIES meetings of the General Council in an observercapacity.
Jednání byla zaměřena namakroekonomický stabilizační proces Turecka,měnovou a kurzovou politiku Centrální banky Turecka a ekonomickou situaci eurozóny.Kromě politického dialogu pokračovala takétechnická spolupráce v oblasti obchodu mezi ECB a Centrální bankou Turecka.
Experts from these central banks willbe granted observer status in the ESCBcommittees whenever the committees deal withmatters that fall within the field of competenceof the General Council. A visit to the Croatian National Bank is expected to take place in March 2005.
Vsoučasné době jsou čtyři země, které majístatus kandidáta na členství v EU.
The ECB also continued its highlevel policydialogue with the Central Bank of the Republicof Turkey, including annual meetings at the Executive Board level.
Je to Bulharsko, Chorvatsko, Rumunsko a Turecko.Po úspěšném završení jednání o přistoupení Bulharska a Rumunska Evropská rada v prosinci 2004 požadovala dokončení Smlouvyo přistoupení s těmito dvěma zeměmi s úmyslem ji podepsat v dubnu 2005.
There are currently four countries which havethe status of candidate for EU membership:Bulgaria, Croatia, Romania and Turkey.Following the successful completion of theaccession negotiations with Bulgaria and Romania, the European Council in December2004 called for the Accession Treaty with thesetwo countries to be finalised with a view tosigning it in April 2005.
Očekáváse tak, že Bulharsko a Rumunsko vstoupí do EU v roce 2007.
Bulgaria and Romaniawould then be expected to join the EU in January 2007.
Chorvatsko je kandidátskou zemíjiž od června 2004, a za předpokladu řádnéspolupráce s Mezinárodním trestním tribunálempro bývalou Jugoslávii začnou jednání o přistoupení k EU v březnu 2005.
Croatia has been a candidatecountry since June 2004 and, provided thatthere is full cooperation with the International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia,negotiations for EU accession will start in March 2005.
Tureckoobdrželo status kandidátské země od Helsinské Evropské rady v roce 1999 a v prosinci 2004Evropská rada požádala Komisi o přípravunávrhu rámce jednání s ohledem na jednání,která budou zahájena 3. října 2005.
Against this background,the European Council requested the Commission to prepare a proposal for aframework for negotiations with a view toopening negotiations on 3 October 2005.
ECB i nadále pokračovala v monitorování měnového a hospodářského vývoje kandidátských zemí a částečnou pozornost věnovaladezinflačnímu procesu, otázkám finančníhosektoru a strukturální konvergence k EU.
The Eurosystem continued to monitormonetary and economic developments in thecandidate countries and paid particularattention to the disinflation process, financialsector issues and structural convergencetowards the EU.
ECB dále posílila své bilaterální vztahy s centrální bankou Bulharska a Rumunska.První návštěvy Bulharské národní banky a Rumunské národní banky na úrovni Výkonnérady ECB se uskutečnily v říjnu.
The ECB further strengthened its bilateralrelations with the central banks of Bulgaria and Romania. The first visits to the Bulgarian National Bank and the National Bank of Romania by the ECB at the Executive Boardlevel took place in October.
Hlavnímúčelem těchto návštěv bylo projednání budoucíspolupráce s Eurosystémem, která budeobsahem předvstupního dialogu mezi ECB acentrálními bankami jednajícími o přistoupení.Po podepsání Smlouvy o přistoupení budouguvernéři těchto centrálních bank přizváni k účasti na zasedáních Generální rady jakopozorovatelé.
The main purposeof these visits was to discuss future cooperationwith the Eurosystem, which will include apre-accession dialogue between the ECB andthe central banks of countries negotiatingaccession.
ECB pokračovala také v politickém dialogu navysoké úrovni s Centrální bankou Turecka,
Following the signing of the Accession Treaty, the governors of thesecentral banks will be invited to attend the
INSTITUCIONÁLNÍRÁMEC, ORGANIZACE AROČNÍ ÚČETNÍZÁVĚRKA
INSTITUTIONALFRAMEWORK,ORGANISATION ANDANNUAL ACCOUNTS
1ROZHODOVACÍ ORGÁNY A ZPŮSOB ŘÍZENÍ V ECB
DECISION-MAKING BODIES AND CORPORATEGOVERNANCE OF THE ECB
EUROSYSTÉM A EVROPSKÝ SYSTÉM CENTRÁLNÍCH BANK
Central l Bank
Evropská centrální banka (ECB)
Bank (ECB)
S TÉ M CENTRÁLNÍCH BANK (ESCB)
STEM OF CENTRAL BANKS (ESCB)
E V R centrálních bank všech členských států EU (25států od 1. května 2004), tj. zahrnuje i NCBčlenských států, které dosud nezavedly euro.Dokud budou existovat členské státy, které eurodosud nezavedly, bude nutné rozlišovat mezi Eurosystémem a ESCB.
The ESCB is composed of the ECB and the NCBs of all EU Member States (25 since 1 May2004), i.e. it includes the NCBs of the Member States which have not yet adopted the euro. Aslong as there are Member States which have notyet adopted the euro, it will be necessary tomake a distinction between the Eurosystem andthe ESCB.
ECB má právní subjektivitu podlemezinárodního práva.
The ECB has legal personality under publicinternational law.
ECB byla založena jakojádro Eurosystému a ESCB a zajišťuje plněnípříslušných úkolů buď vlastními silami neboprostřednictvím NCB.
It was established as the coreof the Eurosystem and the ESCB and ensuresthat their respective tasks are carried out eitherthrough its own activities or via the NCBs.
Eurosystém je centrální bankovní systémeurozóny.
The Eurosystem is the central banking systemof the euro area.
Tvoří jej ECB a národní centrálníbanky dvanácti členských států, které zavedlyeuro jako společnou měnu.
It comprises the ECB and the NCBs of the 12 Member States whose commoncurrency is the euro.
Rada guvernérůpřijala název Eurosystém proto, aby usnadnilapochopení struktury centrálního bankovnictví v eurozóně.
The Governing Counciladopted the term “Eurosystem” in order tofacilitate understanding of the structure ofcentral banking in the euro area.
Tento termín zdůrazňuje sdílenouidentitu, týmovou práci a spolupráci všech členůa byl rovněž uveden ve Smlouvě o Ústavě pro Evropu, která byla podepsána 29. října 2004 v Římě.
The termunderlines the shared identity, teamwork andcooperation of all of its members and has alsobeen introduced into the Treaty establishing a Constitution for Europe, which was signed in Rome on 29 October 2004.
Rada guvernérů rovněž schváliladokument Úloha Eurosystému spolu sestrategickými záměry a organizačními principyplnění funkce Eurosystému všemi jeho členy(viz Box 15).
The Governing Council has also approved a mission statementfor the Eurosystem together with strategicintents and organisational principles for thefulfilment of the Eurosystem functions by allmembers of the Eurosystem (see Box 15).
řád ECB i jednací řád Generální rady ECB v roce 2004 aktualizován.
euro area NCBs, which form an integral part ofthe Eurosystem, carry out the tasks conferredupon the Eurosystem in accordance with therules established by the ECB’s decisionmaking bodies.
RADA GUVERNÉRŮ přispívají k práci Eurosystému a ESCB svouúčastí v různých výborech Eurosystému a ESCB(viz část 1.5 této kapitoly).
The NCBs also contribute tothe work of the Eurosystem and the ESCBthrough their participation in the various Eurosystem/ESCB committees (see Section 1.5of this chapter).
Na svouodpovědnost mohou NCB vykonávat funkce,které nejsou spojeny s Eurosystémem, pokud Rada guvernérů neshledá, že tyto funkce jsou v rozporu s cíli a úkoly Eurosystému.
They may perform nonEurosystem functions on their ownresponsibility, unless the Governing Councilfinds that such functions interfere with theobjectives and tasks of the Eurosystem.
Rada guvernérů se skládá ze všech členů Výkonné rady a guvernérů NCB členskýchzemí, které zavedly euro.
The General Council is constituted as a third decisionmaking body of the ECB, for as long as thereare Member States which have not yet adoptedthe euro.
–přijímání obecných zásad a rozhodnutínezbytných pro provádění činnosti, kteroubyl pověřen Eurosystém;
In 2004, with a view to adaptingthese rules to developments since 1999 and toanticipate the changes resulting from ESCBenlargement, both the Rules of Procedure of the ECB and the Rules of Procedure of the General Council of the ECB were reviewed.
33; rozhodnutí ECB/2004/12 ze 17. června 2004, jímž seschvalujejednací řád Rady guvernérů ECB, Úř. věst. L230,30.6. 2004, str.
33; Decision ECB/2004/12 of 17 June 2004 adopting the Rules of Procedureof the General Council of the ECB, OJ L 230, 30.6.2004, p.
Tyto jednací řády jsou rovněž k dispozici nainternetových stránkách ECB.
These rules are also available on the ECB’swebsite.
Eurosystém a ESCB jsou řízeny rozhodovacímiorgány ECB: Radou guvernérů a Výkonnouradou. Rozhodování v rámci Eurosystému a ESCB je centralizované.
The Eurosystem and the ESCB are governed bythe decisionmaking bodies of the ECB: the Governing Council and the Executive Board.Decision-making within the Eurosystem andthe ESCB is centralised.
Avšak ze strategickéhoi provozního hlediska se ECB a NCB podílejína plnění společných cílů, přičemž dodržujízásadu decentralizace.
However, the ECBand the euro area NCBs jointly contribute,strategically and operationally, to attaining thecommon goals, with due respect to the
ÚLOHA EUROSYSTÉMU
THE EUROSYSTEM MISSION STATEMENT
Vlednu 2005 byl publikován dokument Úloha Eurosystému.
In January 2005 the Eurosystem mission statement was published.
Tento dokument schválený Radouguvernérů navázal na dokument Úloha ECB, který byl schválen Výkonnou radou v srpnu 2003,a je postaven na zkušenosti se společným systémem centrálního bankovnictví v eurozóně a naodborných znalostech a nezbytné účasti všech centrálních bank Eurosystému.
Its adoption by the Governing Council, which followed the adoption by the Executive Board of the missionstatement of the ECB in August 2003, builds on the experience since 1999 with a commoncentral banking system for the euro area and the specific expertise and indispensablecontributions of all the central banks of the Eurosystem.
Znění tohotodokumentu je následující:
The mission statement reads asfollows:
„Eurosystém, který se skládá z Evropské centrální banky a národních centrálních bankčlenských států, jež zavedly euro, je měnovým orgánem eurozóny.
“The Eurosystem, which comprises the European Central Bank and the national central banksof the Member States whose currency is the euro, is the monetary authority of the euro area.
Naším prvořadým cílem je v obecném zájmu udržovat cenovou stabilitu.
Wein the Eurosystem have as our primary objective the maintenance of price stability for thecommon good.
Vzhledem k významnému postavení ve světě financí Eurosystém rovněž usiluje o udržování finanční stability a prosazování finanční integrace v Evropě.
Acting also as a leading financial authority, we aim to safeguard financialstability and promote European financial integration.
Při plnění těchto úkolů klademe mimořádný důraz na spolehlivost, důvěryhodnost,transparentnost a odpovědnost.
In pursuing our objectives, we attach utmost importance to credibility, trust, transparency andaccountability.
Snažíme se otevřeně komunikovat s evropskou veřejností a sesdělovacími prostředky. Naše vztahy s evropskými i národními orgány udržujeme plně v souladus ustanoveními Smlouvy a zároveň dodržujeme zásadu nezávislosti.
We aim for effective communication with the citizens of Europe and the media.We are committed to conducting our relations with European and national authorities in fullaccordance with the Treaty provisions and with due regard to the principle of independence.
Ze strategického i provozního hlediska se všichni podílíme na plnění společných úkolů, přičemždodržujeme zásadu decentralizace. Usilujeme o to, abychom svou činnost vykonávali
We jointly contribute, strategically and operationally, to attaining our common goals, withdue respect to the principle of decentralisation.
odpovědně, efektivně a v duchu spolupráce. Na základě bohatých zkušeností a výměny vědomostíse v rámci našich jasně definovaných úkolů a povinností snažíme upevňovat společnou identitu,vyjadřovat se společnou řečí a využívat výhod, které z této spolupráce vyplývají.“
performing our tasks effectively and efficiently, in a spirit of cooperation and teamwork.Drawing on the breadth and depth of our experiences as well as on the exchange of know-how,we aim to strengthen our shared identity, speak with a single voice and exploit synergies,within a framework of clearly defined roles and responsibilities for all members of the Eurosystem.”
Dokument stanoví cíle, na které se centrální banky Eurosystému chtějí společně zaměřit, azpůsob jejich spolupráce na základě společných hodnot.
This mission statement sets out what the Eurosystem central banks aim to achieve together andthe way they interact and cooperate on the basis of shared values.