natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Většina studií odhaduje, že individuální chování odpovídá za 25–35 % rozdílů ve zdraví lidí.
Most studies estimate that individual behaviour can account for 25-35% of dierences in people’s health.
Mezi evropskými zeměmi a socioekonomickými skupinami existují velké rozdíly, pokud jde o zdravou výživu, kouření, konzumaci alkoholu a fyzickou aktivitu a výsledky těchto faktorů, jako je obezita a špatné zdraví.
There are large variations between European countries and socioeconomic groups in terms of healthy nutrition, prevalence of smoking, alcohol consumption and physical activity and outcomes from these factors such as obesity and poor health.
Voda a hygiena
cia l and community ne tw
Věk, pohlaví a konstituční faktory k
Health care services
Zemědělství a potravinářská výroba
Agriculture and food production
Zdroj: Dahlgren/Whiteheadová: SZO Evropa 2007, „Evropské strategie pro řešení sociálních nerovností v oblasti zdraví: zvyšování, část 2“, vztahuje se k D & G / předchozí zdroj 1993.
Source: Dahlgren/ Whitehead: WHO Europe 2007 “European strategies for tackling social inequities in health: levelling up Part 2”Referring to D & G / previous source 1993.
Životní a pracovní podmínky mají vliv na zdraví prostřednictvím přímých a nepřímých fyzických a psychologických mechanismů.
Living and working conditions aect health through direct and indirect physical and psychological mechanisms.
Například špatné podmínky
The impact of some factors is felt
Sociální situace v minulosti může rovněž mít vliv na zdravotní stav jednotlivců.
Past social positions may also inuence individuals’ health status.
Například rodinná socioekonomická situace (včetně příjmu a zájmu o vzdělání) může hrát velkou roli, pokud jde o schopnost dítěte dosáhnout vzdělání, výhledy na zaměstnání, příjem a zdraví.
For example, family socioeconomic status (including income and interest in education) can play a large role in determining a child’s educational attainment, employment prospects, income and health.
Některé studie ukazují, že vysoké socioekonomické postavení rodičů omezuje nebezpečí mozkových příhod a rakoviny žaludku v dospělosti.
Some studies show that high parental socioeconomic status reduces the risk of strokes and stomach cancer in adulthood.
Socioekonomická deprivace matek pevně souvisí s nízkou porodní váhou, která má vliv na zdraví dané osoby po celý její život.
Maternal socioeconomic deprivation is strongly associated with low birth weight which impacts on a person’s health throughout his or her life.
Kromě toho, jak jsme již uvedli, špatné životní podmínky v dětství mohou mít dopad v pozdějších letech.
Furthermore, as already seen, poor living conditions in childhood can have an impact at a later stage.
Rozdíly v životním stylu a životních a pracovních podmínkách podle věku, pohlaví a socioekonomického postavení QA24 Můžete mi prosím sdělit, zda se na Vás vztahuje kterákoli z následujících položek (je možné odpovědět na více možností).
Dierences in life-styles and living and working conditions by age, gender and socioeconomic status QA24 Could you please tell me if any of the following apply to you.
N en eb dr o uř ít K es em s tr z e nd en ci es v v v i čí to c vztazích v ič ít ne c nad v je n v á ci trpí t je z osobních ac uj et pr os tř pr ž ností m o t vhlučném e zn eč iš t ep la N ej ít N ed í, os tř v pr t
, e w er er oo e d y er e v o e or vi ly or oo d f o ho l ei gh w e ly ra r es s a es s in er d ov k in an w no ’t k ers on al o u liv Y ci c er x o u a rY one of N on men on men o llu t p tions e l ar er
M pítoněc7 % měžádnáedchozpř32 %
D on er v o u ne Y vi re n vi re n y e an or do s ov om s tr fr om s tr fr much al c our p y t is h ea th a o u do note a Y dr in k ab it t 7%
1516–1920+Stále studuji
EU-27 Sex Male Female Age 15-24 25-39 40-54 55+ Education (End of)1516-1920+Still studying
Zaměstnání respondentů
Respondent occupation scale
Zdroj: Eurobarometr 283.
Source: Eurobarometer 283
Otázky zaměstnání jsou příčinou rozdílů ve zdraví mezi zeměmi a jednotlivci.
Employment issues between countries and individuals.
Tato nerovnost je z velké části způsobena stupněm sociální strati§ kace, kterou vytvářejí strukturální hnací síly, jako je například politická situace, společenské normy a hodnoty, hospodářská a sociální politika, jakož i politika vzdělávání, životního prostředí a zdraví.
Such inequality is in large part due to the degree of social stratication produced by structural drivers such as the political context, societal norms and values, and economic, social, education, environmental and health policy.
Na zdravotní stav lidí mohou mít vliv také otázky související se zaměstnáním, přičemž nezaměstnanost je spojována se zvýšeným rizikem špatného duševního zdraví, sociálním vyloučením a sebevraždou.
Employment issues have a role to play in determining the state of peoples’ health and unemployment is associated with an increased risk of poor mental health, social exclusion and suicide.
Jak bylo uvedeno výše, na zdraví mají významný vliv také kvalita práce a pracovní podmínky.
As mentioned above, job quality and working conditions also have a signicant eect on health.
Celkový vztah mezi hospodářským růstem a zdravím je nicméně složitý.
However, the overall relationship between economic growth and health is complex.
Podle nashromážděných důkazů hospodářský růst sám o sobě nevede ke snížení nerovností v oblasti zdraví.
Evidence suggests that, on its own, economic growth may not deliver a reduction in health inequalities.
K omezení nerovností v oblasti zdraví je nezbytné, aby hospodářský růst doprovázela doplňující strategická opatření a aby se větší pozornost věnovala rozdělení výhod.
To limit health inequalities, economic growth needs to be accompanied by complimentary policy measures and greater attention to distribution of benets.
Kromě toho převedení HDP na hlavu na zdravé občany a na rovnost v této oblasti závisí do velké míry na správném poměru politik zaměřených na snižování rozdílů a zlepšování všeobecného zdraví pomocí optimalizace vztahu mezi výsledky v oblasti zdraví a dostupnými zdroji.
Moreover, translation of GDP per capita into healthy citizens and health equity depends, to a large extent, on the right policy mix for reducing disparities and improving general health by optimising the relationship between health gain and available resources.
Dále je třeba poznamenat, že díky takovým faktorům, jako je strava, mají určité členské státy a regiony EU příznivější ukazatele v oblasti zdraví než některé jejich hospodářsky úspěšnější protějšky.
It should also be noted that, owing to factors such as diet, certain EU Member States and regions tend to have more favourable health indicators than some of their more economically successful counterparts.
Dobré pracovní prostředí, které například omezuje vystavování osob fyzickým nebezpečím nebo chemickým a biologickým činitelům, přináší zdravotní výhody.
A good working environment such as one that limits exposure to physical risks or chemical and biological agents brings health benets.
Mnohé studie uvádějí, že kvalita práce a pracovní podmínky mají na zdraví značný vliv.
A number of studies suggest that job quality and working conditions aect health to a considerable extent.
K dobrému zdraví například přispívá malý fyzický nátlak a stres a vysoký stupeň kontroly nad profesním životem jednotlivce, příležitosti k rozvoji nových dovedností, vysoký plat a výhledy na postup.
For instance, low physical pressure and stress, a high degree of control over one’s professional life, opportunities to develop new skills, a high salary and prospects for progress all contribute to good health.
Na druhou stranu nedostatečná podpora v práci a pocit nejistého zaměstnání zvyšují riziko špatného zdraví včetně deprese.
On the other hand, lack of support at work and a feeling of job insecurity increase the risk of ill health, including depression.
Sociální ochrana a transfery: přispívají ke zdravotnímu stavu?
Social protection and transfers: contributing to health status?
Rizika pro zdraví při práci se v jednotlivých odvětvích značně liší.
Occupational health risks vary signicantly across sectors.
Mladí pracovníci jsou obvykle méně informovaní, a tudíž více vystaveni pracovním rizikům.
Young workers are usually less informed about, and therefore more exposed to, occupational risks.
Pracovníci pracující na dobu určitou nebo v krátkodobém zaměstnání jsou vystaveni vyššímu nebezpečí úrazů při práci a nemocí z povolání.
Workers with a fixed-duration or temporary employment relationship are at greater risk from accidents at work and occupational diseases.
Bohatství a zdraví: složitý vztah
Wealth and health: a complex relationship
Uvnitř EU lze rovněž vysledovat rozdíly ve velikosti a rozsahu systémů sociálního zabezpečení, a to včetně rozdílů týkajících se rozpočtů na zdravotní péči a ochrany osob mimo trh práce.
Variations in the size and extent of social security systems can be observed across the EU, including in relation to health care budgets and protection of people outside the labour market.
Vzhledem k tomu, že se chudoba považuje za významný faktor určující pro zdraví, míra přerozdělování a sociální ochrana mohou souviset s nerovností v oblasti zdraví, neboť se odhaduje, že politika přerozdělování příjmů snižuje riziko chudoby o 38 %.
Given that poverty is considered an important health determinant, the extent of redistribution and social protection may be linked to health inequality, as it has been estimated that income redistribution policies reduce the risk of poverty by 38%.
Ekonomická výkonnost měřená podle hrubého domácího produktu (HDP) na hlavu a míra chudoby se mezi jednotlivými státy EU liší, podstatné rozdíly v nerovnosti příjmů zde přetrvávají.
Economic performance as measured by Gross Domestic Product (GDP) per capita, and poverty rates vary across the EU and substantial income inequality persists.
V roce 2006 byl celkový příjem nejbohatších 20 % obyvatelstva 4,8krát vyšší než příjem nejchudších 20 %.
In 2006, the total income of the richest 20% of the population was 4.8 times higher than that of the poorest 20%.
Podle některých studií je nerovnost příjmů jedním z několika faktorů, které
Several studies suggest that income inequality is one of several factors behind dierences in health
Zaměření: výdaje a rozpočty v oblasti zdravotní péče
Focus: health care expenditure and budgets
Kvalita zdravotní péče sehrává klíčovou úlohu, pokud jde o zajištění vysoké úrovně veřejného zdraví.
Quality of healthcare plays a key role in ensuring high levels of public health.
Kupříkladu 3 miliony pacientů v EU každým rokem trpí infekcemi, které souvisejí se zdravotní péčí, přičemž 50 000 z nich na ně umírá.
For example, 3 million EU patients suffer from healthcareassociated infections every year and 50 000 die from them.
Rozdíly v přístupu ke kvalitní péči se projevují v obrovských rozdílech v počtech případů úmrtnosti, kterým se dalo předejít.
Differences in access to quality care translate into very large differences in treatable mortality.
Výše rozpočtu na oblast zdraví může určovat schopnost zdravotnických systémů uspokojovat potřeby obyvatelstva.
The size of health budgets can determine the capacity of health systems to meet the needs of the population.
Členské státy, které uvádějí nižší očekávanou délku života a vysokou míru neuspokojené potřeby lékařské péče, zpravidla vydávají méně na oblast zdraví na hlavu i jako procento HDP.
There is a tendency for Member States reporting lower life expectancy and high levels of unmet need for medical care to also report low health expenditure per capita and as a percentage of GDP.
Mezi klíčové faktory při zjišťování nerovností patří dostupnost (včetně infrastruktury, vybavení a počtu profesionálů ve zdravotnictví), přístup ke zdravotní péči a její kvalita, jelikož ovlivňují pravděpodobnost překonání nemocnosti a vyvarování se předčasné úmrtnosti.
Availability (including infrastructure, equipment and number of health professionals), access to and quality of healthcare are key factors in determining inequalities as they inuence the likelihood of overcoming morbidity and avoiding premature mortality.
Zdravotnické systémy trpí nedostatkem zdrojů (jak § finančních, tak i lidských) a jejich nerovnoměrným zeměpisným a sociálním rozdělením.
Health systems suer from lack of resources (both financial and human) and their uneven geographical and social distribution.
Tyto otázky mají vliv na způsob a rychlost, s níž se nemoci diagnostikují a léčí, a tudíž mají dopad na celkové zdraví obyvatelstva.
These issues aect the way and the speed with which diseases are diagnosed and treated and therefore impact on overall population health.
Dále lze také vysledovat socioekonomické rozdíly v přístupu k péči.
Socioeconomic differences in access to care can also be observed.
Tam, kde dochází k neuspokojení potřeby lékařské péče, existují jednoznačné rozdíly v příjmech.
There is a clear income gap in terms of unmet need for medical care.
Osoby s nejnižšími příjmy častěji uvádějí neuspokojenou potřebu kvůli čekací lhůtě, přímým § nančním nákladům nebo vzdálenosti k ošetřujícím zařízením.
Those in the lowest income quintiles more often report an unmet need due to waiting, direct financial costs or the distance to care facilities.
Je doloženo, že rodiny s nižšími příjmy musejí v průměru cestovat delší vzdálenosti do nemocnice nebo ke svému domácímu lékaři.
Evidence suggests that, on average, lower income families have further to travel to hospital or to their family doctor.
Mimoto osoby s nízkými příjmy mají menší vyhlídky na to, že budou přijaty do nemocnice nebo že je prohlédne odborník.
Moreover, those with low incomes have less chance of being admitted to hospital or seen by a specialist.
V několika společných zprávách o sociální ochraně a sociálním začlenění se uvádí, že byly zjištěny překážky v přístupu á unie op sk vr
Several Joint Reports on Social Protection and Social Inclusion have identified barriers to access including lack of health insurance coverage, n u l l
k péči, včetně nedostatečného krytí zdravotním pojištěním, přímých §nanč-ních nákladů na péči, zeměpisných rozdílů v dostupnosti služeb, čekacích lhůt a kulturních překážek.
direct financial costs of care, geographical disparities in service availability, waiting times and cultural obstacles.
Opatření proti nerovnostem v oblasti zdraví v členských státech EU
Action on health inequalities in EU Member States
Zároveň může vysoká míra výdajů na soukromou zdravotní péči, díváme-li se na ni jako poměr příjmu domácností, odrazovat nižší socioekonomické skupiny od přístupu ke zdravotní péči ve chvíli, kdy ji přebují, čímž přispívá ke zvýšené nerovnosti v oblasti zdraví v některých zemích.
At the same time, high levels of private health care expenditure as a proportion of household income may deter lower socioeconomic groups from accessing health care when they need it, thereby contributing to increased health inequality in some countries.
Současná hospodářská a §nanční krize: jaký je její dopad?
The current economic and financial crisis: what is the impact?
Všechny členské státy EU se zavázaly ke snížení nerovností v přístupu ke zdravotní péči a k určitým výsledkům v oblasti zdraví v rámci cíle otevřené metody koordinace.
All EU Member States have committed themselves to reducing inequalities in access to health care and health outcomes as an objective of the Open Method of Coordination.
Přijatá opatření jsou zdokumentována ve zprávách členských států, které se analyzují jakožto součást výročních společných zpráv o sociální ochraně a sociálním začlenění.
Reports from Member States which are analysed as part of the annual joint reports on Social Protection and Social Inclusion document the actions they are taking.
Kromě toho existuje několik zdrojů informací o strategických iniciativách na úrovni členských států, které se ukázaly být účinnými prostředky při odstraňování rozdílů v oblasti zdraví.
In addition, there are a number of sources of information on Member State-level policy initiatives which have proved effective in tackling health inequalities.
Patří mezi ně zpráva vypracovaná pro britské předsednictví v roce 2005 „Nerovnosti v oblasti zdraví: výzva pro Evropu“, koordinovaný projekt sítě Eurohealthnet „Snižování rozdílů: strategie pro boj s nerovnostmi v oblasti zdraví“ a probíhající koordinovaný projekt Eurohealthnet „Determine“ a jeho související internetové stránky (www.health-inequalities.eu).
These include the report produced for the 2005 UK Presidency, “Health Inequalities: a Challenge for Europe”, the Eurohealthnet coordinated project“Closing the Gap: Strategies for Action to tackle health inequalities” and the ongoing Eurohealthnet coordinated project “Determine” and its related web site (www. health-inequalities.eu).
Obtížné makroekonomické podmínky mohou mít mocný negativní vliv na zdraví.
Dicult macroeconomic conditions can have a strong negative eect on health.
Často vedou ke zvýšeným hladinám stresu a rizikovému chování, jako je konzumace alkoholu a kouření.
They often lead to increased levels of stress and risky behaviour such as drinking and smoking.
To může samo o sobě negativně ovlivňovat zdraví a rovněž vést k takovým stavům, jako je deprese, narušený imunitní systém a nehody.
This can of itself negatively impact on health and also lead to factors such as depression, disturbed immune system and accidents.
Tyto vlivy mohou mít další zdravotní a výchovné důsledky v rodinách, zejména co se týče dětí.
These eects can have further health and education consequences within families, particularly for children.
Dlouhá hospodářská krize může dát vzniknout dlouhodobým negativním dopadům na zdraví.
A long economic crisis can give rise to long-lasting negative impacts on health.
Příznaky stavu vyhoření se mohou projevit spíše po uplynutí několika let než týdnů či měsíců po propuštění.
Symptoms of burnout conditions may appear years rather than weeks or months after redundancy.
Takto lze získat informace od členských států o strategiích pro boj s nerovnostmi v oblasti zdraví.
This gathers information from Member States on strategies to tackle health inequalities.
Největší množství podložených údajů pochází ze Spojeného království, kde během více než deseti let došlo k rozvinutí komplexních strategií pro odstranění rozdílů v oblasti zdraví a kde také bylo provedeno několik hodnocení.
The largest amount of evidence comes from the UK, where comprehensive strategies to tackle health inequalities have been developed over more than a decade and where several evaluations have taken place.
Pokud se přístup k péči stane závislým na dostupných §nanč-ních prostředcích nebo pokud členské státy sníží zdroje přidělované na zdravotní a sociální péči v reakci na krizi, výsledkem bude nižší krytí či kvalita péče.
For some of them, a case study has been selected for illustration purposes.
Podle dostupných důkazů mnohé členské státy sdílejí závěry uvedené níže.
Increased restrictions on access to quality health and social care, especially for those in lower socioeconomic groups, is another eect of an economic downturn.
Pro ilustrační účely vybíráme případové studie týkající se některých z nich.
If access to care comes to depend on having financial means or if Member States cut resources allocated to health and social care as a response to the crisis, the result will be lower coverage or quality of care.
Finanční tlak na zdravotní systémy může vést státy k přezkoumání souboru politik týkajících se faktorů určujících pro zdraví, jelikož usilují o větší účinnost a efektivnost.Tato situace může opět vést ke zvýšení nerovnosti v přístupu k péči.
Financial pressure on health systems can lead countries to review their policy mix on health determinants in search of greater eectiveness and eciency. This again, can increase inequality of access to care.
Uměřená univerzálnost: „Ke snížení strmé závislosti zdravotního stavu na sociálním postavení je zapotřebí všestranných opatření, avšak v rozsahu a intenzitě, které jsou úměrné míře znevýhodnění“ („Spravedlivá společnost, zdravé životy – strategický přezkum nerovností v oblasti zdraví v Anglii po roce 2010“, publikováno v Marmot Review, únor 2010)2.
Proportionate Universalism: “To reduce the steepness of the social gradient in health, actions must be universal, but with a scale and intensity that is proportionate to the level of disadvantage” (“Fair Society, Healthy Lives – Strategic Review of Health Inequalities in England post 2010”Published by The Marmot Review February 2010)2.
To platí obzvláště pro programy na podporu zdraví a prevenci chorob pro znevýhodněné oblasti, zranitelné rodiny a nižší socioekonomické skupiny (např. matky, děti, mladé rodiče a osoby starší 50 let).
This is particularly the case for health promotion and disease prevention programmes for disadvantaged areas, vulnerable families and lower socioeconomic groups (e.g. mothers, children, young parents and those over 50).
PŘÍPADOVÁ STUDIE 2 Maďarsko – Opre Roma: Zvyšování informovanosti o plánování zdravého a udržitelného bydlení v romské komunitě žijící v Debrecínu*1
CASE STUDY 2 Hungary – Opre Roma: Raising awareness for planning healthy and sustainable houses amongst
Členské státy se domnívají, že regionální a místní opatření podpořená opatřeními na vnitrostátní úrovni a na úrovni EU jsou pro dosažení výsledků velmi důležitá.
Member States feel that regional and local action, supported by national and EU action, is very important to achieve results.
Místní orgány musejí určit osoby, které jsou ve svých komunitách ohroženy horším zdravotním stavem.
Local authorities must identify individuals at risk of lower health status in their communities.
Za účelem kontaktování těchto osob mohou aktéři na regionální úrovni budovat sousedskou a komunitní infrastrukturu.
To reach these individuals, regional-level actors can build neighbourhood and community infrastructure.
Hlavními cíli této iniciativy bylo zvýšit povědomí v dané komunitě o environmentálních, energetických a zdravotně-behaviorálních otázkách, vytvořit komunitní plány pro udržitelné, energeticky úsporné a zdravé sociální bydlení a dále vytvořit plány pro sociální bydlení, které lze neprodleně realizovat.
The main aims of this initiative were to raise awareness in the community towards environmental, energy and health-behavioural issues, to build up community plans for sustainable, energy-saving and health-conductive social housing, but also to build-up plans for social housing that can be performed immediately.
Do rozvoje těchto plánů byli plně zapojeni příslušníci dané komunity, kterým se dostalo také náležitého školení v oblasti vedení domácnosti a úspory energií.
Community members were fully involved in the development of these plans and received appropriate training in household management and energy saving fields.
Obecněji řečeno, hlavní dovedností, kterou si osvojily osoby zapojené do projektů, bylo objevení vazby mezi zdravím a bydlením a životním prostředím.
More generally linkage between health and housing and environment was a key skill acquired by people involved in the project.
Hlavní výsledky: za hlavní faktory určující pro zdravotní stav byly označeny podmínky k bydlení, které tak mají určitý vliv na nerovnosti v oblasti zdraví.
Key results: housing conditions were identied as a key determinant of health status, and thus playing a role in health inequalities.
Jedním z hlavních úspěchů tohoto projektu bylo zlepšení podmínek k bydlení a vybudování nových domů s plným ohledem na kulturní pozadí Romů.
Improvement of housing conditions, and building of new houses taking the Roma cultural background fully into account was one of the key achievements of this project.
PŘÍPADOVÁ STUDIE 3 Německo„Job Fit Regional“: Spojení zdraví a podpory zaměstnanosti*1
CASE STUDY 3 Germany“Job Fit Regional”: Linking health and employment promotion*1
Hlavním cílem bylo využití poskytovatelů zaměstnání jakožto institucionálního rámce pro realizaci podpory zdraví.
The main objective was to use employment providers as an institutional framework for the implementation of health promotion.
Vzdělávací instituce, které se běžně zabývají podporou uchazečů o zaměstnání, zajistily zvláštní školící kurzy.
Specic training sessions were performed by training institutions that are normally in charge of supporting job seekers.