natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hlavním dÛvodem pro toto nav˘‰ení finanãních prostfiedkÛ je snaha umoÏnit plné vyuÏití pfiidanéhodnoty v˘sledkÛ celoevropské ãinnosti cestou vytvofiení kritického mnoÏství materiálních, lidsk˘chaintelektuálních zdrojÛ a dále podnítit vy‰‰í míru soukrom˘ch investic do v˘zkumu.
The main reason for this increase is to make it possible to exploit fully the added value of EU-wideaction by creating critical masses of material, human and intellectual resources, and by exerting apowerful leverage effect on private investment in research.
Sdûlení pfiiná‰í ‰est hlavních cílÛ k podpofie konkurenceschopného v˘zkumu a v˘voje v Unii vãetnûvytváfiení evropsk˘ch stfiedisek excelence, vznik technologick˘ch iniciativ vzrÛstajících rÛstov˘ch prÛmyslov˘ch odvûtví a vytvofiení Evropské agentury pro podporu t˘mÛ základního v˘zkumu v Evropû.
The Communication presents six major objectives to stimulate competitive R & D in the Union,including the creation of European centres of excellence, the launching of technology initiatives ingrowing industrial fields, and the creation of a European Agency to support European basic researchteams.
Napomáhá k tomu, aby bylo vyvíjeno dal‰í úsilí zamûfiené na rozvoj infrastruktur v˘zkumuav˘voje a na zvy‰ování poãtu zku‰en˘ch v˘zkumn˘ch pracovníkÛ v klíãov˘ch sektorech.
It endorses further effort being put into developing R & D infrastructures and boosting thenumbers of skilled researchers in key sectors.
V˘voj rozpoãtÛ rámcov˘ch programÛ pro v˘zkum Evropské unie
Evolution of EU Research Framework Programme Budgets
V budoucnosti by se také mûlo úsilí na poli evropskéhov˘zkumu zamûfiit na klíãová témata.
It is also intended to focus future European researchefforts on key topics.
Byly jiÏ urãenydvanové smûry: vesmír a bezpeãnost.
Two new issues – space andsecurity – have already been identified.
A koneãnû Sdûlení „Vûda a technologie“ doporuãuje, aby tytosnahyna zlep‰ení v˘zkumn˘ch aktivit byly podpofienyefektivnûj‰ím zpÛsobem aplikace, jako napfiíklad formoupartnerství vefiejného soukromého sektoru.
Lastly, the‘Science and technology’ Communication recommendssupporting these research efforts with more efficientimplementation, such as management through publicprivate partnerships.
Tuto publikaci vydala:Evropská komise Generální fieditelství prov˘zkum E-mail: research@cec.eu.inthttp://europa.eu.int/comm/research
This publication was produced by:European Commission Research Directorate-General E-mail: research@cec.eu.inthttp://europa.eu.int/comm/research
Evropská komise Generální fieditelství prov˘zkumâervenec 2004
European Commission Directorate-General for Research July 2004
Spoleãnou prací pro lep‰íbudoucnost v roz‰ífiené Evropské unii
Working together for abetter future in theenlarged European Union
Leaflet_CZ 23/09/04 16:31 Page 2
Leaflet_EN 11/08/04 10:06 Page 2
Utváfiení ERA
Shaping ERA
Kontext a naléhavé úkoly :ERA musí jet na vy‰‰í
Framework Programmes for research:
Úvod:Proã Evropská unie podporuje v˘zkum ?
Delving into the Sixth Framework Programme
Evropa v porovnání s Japonskem a Spojen˘mi státy
Facts and figures:Europe vs Japan and the USA
Od zahájení Prvního rámcového programu pro v˘zkum a technologick˘v˘voj v roce 1984 sehrávala Evropská unie vÛdãí úlohu v pfiípravûarealizaci multidisciplinárního v˘zkumu a kooperativních ãinností v Evropû i mimo ni (viz graf rozpoãtÛ).
Since the launch of the First Framework Programme for RTD, in 1984,the Union has played a leading role in setting up and implementingmultidisciplinary research and co-operative activities in Europe andbeyond (see Budgets graph).
V˘zkumné programy EU bylyprvní, které do spoleãn˘ch projektÛ zahrnuly nové ãlenské státy.
The EU’s Research programmes were thefirst to include the new Member States in collaborative projects.
Pfiedstavte si takovouto situaci: skupina vûdcÛ v Lisabonu dosáhnepfievratného objevu v oblasti cytogenetiky, kter˘ je klíãem k pochopenípodstaty dûdiãné rakoviny.
The European Research Area was conceived toincrease the coherence and impact of Europeanresearch.
VynaloÏí velké mnoÏství ãasu i finanãních prostfiedkÛ, aby svÛj objev ovûfiili a nakonec se dozvûdí, Ïe právû pfieddvûma mûsíci se jednomu ‰védskému vûdeckému t˘mu podafiilo dojítkprakticky stejnému závûru.
In its founding document, Towards a European Research Area, it cites severalconcrete challenges it aims to meet.
Oblast evropského v˘zkumu (ERA) bylakoncipována s cílem zv˘‰it soudrÏnost a úãinnost evropské v˘zkumné ãinnosti.Vesvém zakládacím dokumentu nazvaném K evropskému v˘zkumnému prostorujeuvedeno nûkolik konkrétních úkolÛ, kterébymûly b˘t splnûny.
Picture this scenario: a team of scientists in Lisbon makes a breakthrough incytogenetics, unlocking the vital clues to hereditary cancer. They spendsignificant time and money verifying their findings only to be told that a Swedish team reached virtually the same conclusion just two months earlier.
·est˘ rámcov˘ program (6.RP) pro období 2004– 2006 je zamûfiennavysoce kvalitní v˘zkum, jenÏ má za cíl soustfieìovat a integrovatevropskou vûdu.
One way of measuring progress towards becoming theworld’s standard-bearer of innovation and science is tocompare the EU with its main competitors, the USA and Japan.
Usiluje rovnûÏ o maximální vyuÏití spolupráce mezistáty postupnou integrací rÛzn˘ch ãinností i aktérÛ tak, aby se Evropamohla soustfiedit na men‰í mnoÏství v˘zkumn˘ch tématick˘ch priorit.
The 2003 European Innovation Scoreboard – a benchmarking tool – shows on almost all measuresthat the Union’s innovation performance (see Usefullinks) remains weaker than the USA’s, despite the Lisbonand Barcelona strategies.
Jedním ze zpÛsobÛ, jak mûfiit pokrok dosaÏen˘ na cestû k tomu, aby se EU stala svûtov˘m pfiedvojemv oblasti inovací a vûdy, je srovnávání EU s jejímihlavními konkurenty, Spojen˘mi státy a Japonskem.Evropské hodnocení inovací 2003 (European Innovation Scoreboard 2003) - nástroj pro srovnáváníukazuje, Ïe témûfi ve v‰ech kritériích jsou v˘sledky Unie na poli inovací (viz “UÏiteãné odkazy” / „Usefullinks“) slab‰í neÏ v˘sledky dosaÏené Spojen˘mi státy,a to navzdory strategiím vyhlá‰en˘m v Lisabonu a Barcelonû.
The Sixth Framework Programme (FP6) 2002-2006 concentrates onhigh-quality research which both focuses and integrates Europe’s science and research. It is also striving to make the most of transnationalco-operation, progressively integrating activities and actors so that Europe may concentrate on fewer thematic research priorities.
KdyÏ Evropská unie nafiíká nad roztfií‰tûností evropského v˘zkumu,jdeãásteãnû právû o tento problém.
When the European Union laments the fragmentation of Europeanresearch, this is partly what it is referring to.
Napomáhat úãastníkÛm vûdeckéhov˘zkumu v úãinnûj‰í komunikaci a zlep‰ovat zpÛsoby koordinace jejichãinnosti v Evropû jsou hlavní cíle EU.
Helping research stakeholderscommunicate more efficiently and improving the way they coordinate theiractivities across Europe are major EU objectives.
V ‰ir‰ím slova smyslu se jedná o tûchto sedm hlavních tématick˘ch priorit,u nichÏ se 6. RP snaÏí o soustfiedûní a integraci v˘zkumn˘ch aktivit:
These include better use of scientific resourcesand facilities at the European level, moredynamic private investment in R & D, increasedhuman resources and researcher mobility, aswell as providing conditions more conducive fora research area of ‘shared values’.
Souhrn v‰ech (po)drobností
Sum of (sm)all parts
• Vûdy o Ïivé pfiírodû: genomika a biotechnologie pro zdraví(2.25miliard EUR)
In the same year that ERA wasborn, Europe’s leaders cameup with the Lisbon Strategyat the European Summit in Portugal.
• Technologie informaãní spoleãnosti (3.62 miliardy EUR)
The strategy focusedon helping Europe become the“most dynamic andcompetitive knowledge-basedeconomy in the world by2010”.
Patfií mezi nû lep‰í vyuÏívání vûdeck˘ch zdrojÛ a zafiízení na úrovni Evropy, zv˘‰ení dynamikysoukrom˘ch investic do v˘zkumu a rozvoje, nárÛst lidsk˘ch zdrojÛ a vût‰í mobilitav˘zkumn˘ch pracovníkÛ, podobnû jakozaji‰Èování takov˘ch podmínek, které by lépenapomáhaly rozvoji oblasti v˘zkumu pfii„sdílen˘ch hodnotách“.
Two years later, at the Barcelona Summit, sensing the EU was falling behindschedule, this strategy wasreinforced with targetsencouraging Member States toincrease the percentage of GDP they spend on researchand development – the socalled 3% Objective.
Souhrnn˘ pfiehled vynálezÛ a vûdeck˘ch objevÛ, které zmûnily svût,jakonapfiíklad televize nebo internet, svûdãí o dlouholeté vynikající tradici Evropy na poli v˘zkumu a inovací.
A summary review of the inventions and scientific discoveries whichchanged the world, such as television and the Web, reveals Europe’s long-standing tradition of excellence in research and innovation.
V témÏe roce, v nûmÏ ERAvznikla, pfii‰li evrop‰típfiedstavitelé na evropskémsummitu v Portugalskusmy‰lenkou Lisabonskéstrategie.
Through improvedinformation exchange and coordination, the aimis to help cut back on red tape – increasingefficiency and confidence in the process.
Strategie, jejímÏ cílem je pomáhat Evropû,aby se stala „do roku2010svûtovounejdynamiãtûj‰í a nejvícekonkurenceschopnouekonomikou zaloÏenou na vûdomostech“. O dvarokypozdûji, na summitu v Barcelonû, po zji‰tûní, Ïe EU zaostává zastanoven˘m ãasov˘mharmonogramem, byla tatostrategie posílenastanovením cílÛ pro ãlenskéstáty, aby zvy‰ovalyprocentuální podíl HDP,kter˘ vûnují na v˘zkumarozvoj - takzvan˘ Cíl 3%.
Broadly speaking, the seven main thematic priorities for FP6 to focusand integrate research are:• Life sciences: genomics and biotechnology for health (2.25 billion)• Information society technologies (3.62 billion)• Nanotechnologies and nanosciences, knowledge-based multifunctionalmaterials and new production processes and devices (1.30 billion)• Aeronautics and space (1.07 billion)• Food quality and safety (685 million)• Sustainable development, global change and ecosystems (2.12 billion)• Citizens and governance in a knowledge-based society (225 million)
Tento Integrovan˘ projekt bylzahájen na zaãátku 2004azamûfiuje se na sniÏování zdravotních problémÛ a nemocíspojen˘ch s chovem a v˘roboumofisk˘ch produktÛ a ryb.
The Barcelona 3% Objective is a threshold ofresearch spending that Member States should reach inorder to keep the Union on target to becoming theworld’s most dynamic knowledge-based economy.Overall, the EU-15 has managed to increase marginallythe amount it spends on R & D from 1.92% in 1999 to1.99% in 2002.
Zab˘váse takov˘mi námûty, jako jsounapfiíklad etika chovu ryb, otázky spotfiebitelÛ a Ïivotního prostfiedí,a dále také zpÛsoby zlep‰ovánív˘roby a lep‰ího vyuÏívání vedlej‰ích produktÛ.
But, on average, the Union still lagsbehind its main competitors, Japan (2.98%) and the USA (2.80%).
• Trvale udrÏiteln˘ rozvoj, globální zmûny a ekosystémy (2.12 miliard EUR)
See graph for details.
Evropa sice i nadále stojí v ãele fiady vûdeck˘ch a technologick˘ch odvûtvízejména v oblasti energetiky a lékafisk˘ch objevÛ – av‰ak zku‰ení evrop‰tívûdci a odborná stfiediska b˘vají ãasto roztrou‰eni po celém kontinentu.Jakdokresluje v˘‰e zmínûná situace, vûdecké úsilí Evropské unie trpínedostatkem odpovídající propojené sítû a spolupráce.
SEAFOODplus This Integrated Project waslaunched in early 2004 andfocuses on reducing healthproblems and diseasesassociated with seafood/fishfarming and production.
Jedním z hlavních nástrojÛ pomûfiování tûchto v˘sledkÛ jsou ãísla ukazující, jaké procento HDPjednotlivé zemû vûnují na v˘zkum a v˘voj.Barcelonsk˘ 3% Cíl je hranicí, které by v˘dajeãlensk˘ch státÛ mûly dosáhnout, aby mohla Uniedospût ke svému cíli stát se nejdynamiãtûj‰í svûtovouekonomikou zaloÏenou na vûdomostech.
It istackling such topics as theethics of fish farming, consumerand environmental challenges,as well as ways of improvingproduction and better use of by-products.
Celkemdokázala evropská patnáctka zv˘‰it ãástku, kterouvûnuje na v˘zkum a v˘voj, pouze marginálnû z 1,92%v roce 1999 na 1,99% v roce 2002.
The EU'scontribution to the projectcovers 55% of the 26 millionbudget.
V prÛmûru ov‰em Unie stále za sv˘mi hlavními konkurenty, a sice Japonskem (2,98%) a Spojen˘mi státy (2,80%),zaostává.
Among the 70 partnersfrom 16 European countries,including new Member States,are representatives fromindustry, academia andcommerce – especially SMEs.
Pro dal‰í podrobnosti viz graf.
Human resources are key
Ve stfiedu pozornosti ERA je snaha soustfieditroztfií‰tûné zdroje a odborné znalosti tak, abybylo moÏno provádût v˘znamné a pfiínosnéprojekty. Pomocí lep‰í v˘mûny informacíakoordinace se usiluje o sniÏování zbyteãnébyrokracie – a zvy‰ování efektivity a dÛvûry v tento proces.
While it continues to lead the way in many fields of science and technology– notably in energy and medical breakthroughs – Europe’s skilled scientistsand centres of expertise have tended to be scattered across the continent.Just as the scenario above shows, the Union’s research efforts suffer in theabsence of adequate networking and co-operation.
• Obãané a systém vládnutí ve znalostní spoleãnosti (225 milionÛ EUR)
An important feature of FP6 was the creation of new fundinginstruments – such as the Networks of Excellenceand Integrated Projects – to assemble a critical mass of expertise and resources toachieve ambitious research objectives.
Základem jsou lidské zdroje
Big budget, great opportunities
DÛleÏit˘m rysem 6.RP bylo vytvofiení nov˘ch nástrojÛ pro financování–napfiíklad Sítû excelencea Integrované projekty- ke shromáÏdûní kritického mnoÏství zku‰eností a zdrojÛ pro realizaci nároãn˘ch cílÛ v˘zkumu.
To breathe life into ERA, the Commissionpublished a document entitled Making areality of ERA: Guidelines for EU Research Activities, which also helped shape the Sixth Framework Programme for research.
Díky ·estému rámcovému programu(6.RP)- poslednímu z fiady aktivitnaúrovni Evropské unie s cílem zajistit pro v˘zkum prostfiedky – nyníexistuje prostor pro lep‰í soustfiedûní rozpt˘len˘ch v˘zkumn˘ch ãinnostípod jednou stfiechou, neboÈ je budována pevná podpÛrná struktura a sítû,aby v˘zkum a inovace mohli vzkvétat.
Today, with the Sixth Framework Programme(FP6) – the latest of aseries of EU-level actions for funding research – the stage is set to betterassemble Europe’s dispersed research activities under one roof, building arobust support structure and networks so that research and innovation mayflourish.
Investice do v˘zkumu a v˘vojevprocentech HDP v roce 2001
Investment in R & D in % of GDP in 2001
Velk˘ rozpoãet, rozsáhlé moÏnosti
Hungary’s Centre for Biological Research had no trouble winningthe EU’s Centre of Excellencelabel, with its strengths in genetics,enzymology and plant biology.
Tato jednotná struktura se naz˘vá Evropská v˘zkumn˘ prostor(European Research Area = ERA) - je to platforma, jeÏ má seskupitazintenzivnit v˘zkumné úsilí na úrovni EU a koordinovat je s národnímiamezinárodními iniciativami.
That uniform structure is called the European Research Area(ERA) – a platform to regroup and intensify research efforts at the EU level, coordinating them with national and international initiatives.
ERA by mûla vést a usmûrÀovat celoevropskéaktivity v oblasti v˘zkumu a inovaãní politiky, a zaji‰Èovat tak pfiíznivoubudoucnost pro ekonomiku a konkurenceschopnost 25-ti ãlensk˘ch státÛ.
ERA is intendedto guide and help streamline Europewide research activities and innovationpolicy, thus securing the economic and competitive future of the EU’s25Member States.
0 Globální evropská alergickoastmatická síÈ (Global Allergy and Asthma European Network) -celoevropské konsorciumv˘zkumn˘ch organizací ustavenéna zaãátku roku 2004 - se zab˘vájedním z hlavních zdravotních problémÛ souãasnosti.
Among other things, it highlights the importanceof networking national research programmesand the value of coordinated and targeted EUresearch projects and infrastructure.
V rámci6.RP se tato SíÈ excelence,existující jiÏ pût let, na základûdotace EU ve v˘‰i 14,4 miliony EUR, zamûfiuje na posilovánícelkové kvality a pfiínosuv˘zkumné ãinnosti tûchto sloÏit˘ch onemocnûní, a sniÏuje tak dopady alergie a astmatu naobãany Evropy i na evropskésystémy zdravotní péãe.
It alsostresses the central role that human resources –i.e. women and science, researcher mobilityissues, science and youth – play in invigorating European science and technology in anexpanding Union.
Mimo jiné zdÛrazÀuje v˘znam vytvofiení sítûnárodních v˘zkumn˘ch programÛ a dÛleÏitost koordinovan˘ch a cílen˘ch v˘zkumn˘ch projektÛ a infrastruktury EU.
GA2LENThe Global Allergy and Asthma European Network – a Europewide consortium of researchorganisations, launched early2004 – is shedding light on amajor health problem.
Podtrhuje rovnûÏ zásadníroli, kterou v rozvoji evropské vûdy a technologie v roz‰ifiující se Unii sehrávají lidské zdroje –t.j.Ïeny a vûda, otázky mobility pracovníkÛ ve v˘zkumu, vûda a mládeÏ.
By banding together under FP6, this five-year Network of Excellence, backed by14.4million of EU funding,aims to strengthen the overallquality and relevance ofresearch into these complexdiseases, while lessening theburden of allergy and asthmaon Europe’s citizens and itshealth systems.
Zdroj : G¤ pro V˘zkum - Data : OECD, Eurostat
Source: Research DG - Data: OECD, Eurostat
Evropský výzkum v akci
European research in action
Směrem k evropské oblasti výzkumu moře
Towards a European Marine Research Area
Poznání hlubokomořských ekosystémů
Understanding deep-water ecosystems
Je stále více zřejmé, že budoucí ekonomická a fyzická prosperita Evropy – a vlastně i celého světa – je neoddělitelně spjatá s oceány a moři.
There is growing recognition that Europe’s – and indeed, the world’s – future economic and physical well-being is inextricably linked to its oceans and seas.
Mořské vědy musí tedy proto hrát rozhodující roli ve zlepšení našeho chápání tohoto podvodního prostředí a ve směrování praktického využití výsledků výzkumu k dlouhodobě fungující správě.
The marine sciences, therefore, have a crucial role to play in improving our understanding of this sub-aquatic environment and in guiding the practical application of research results for its sustainable management.
Dlouhodobá pozorování oceánu jsou velmi důležitá pro všechny oblasti správy mořských zdrojů, řízení rizik a monitorování klimatických změn a zmírňujících opatření.
Longterm ocean observations are critical for all areas of marine resource management, risk management and the monitoring of climate change and mitigation measures.
Evropští vědci zabývající se studiem moře vykonávají v této oblasti důležitou práci, která doplňuje Globální systém pozorování Země (GEO) a GMES (Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti).
European marine scientists are carrying out important work in this field, as a contribution to Global Earth Observation (GEO) systems and GMES (Global Monitoring for Environment and Security).
Zejména projekty MERSEA a MFSTEP zahájené v rámci 6RP se zaměřují na zvýšení kapacit pro globální a regionální monitorování a prognózování související s oceány.
In particular, the MERSEA and MFSTEP projects launched under FP6 both aim to improve capacities for global and regional ocean monitoring and forecasting.
Nutný základní výzkum v mnoha překrývajících se oborech a objem potřebných investic ve smyslu lidských zdrojů a infrastruktury je takový, že k dosažení pokroku bude kriticky důležitá nadnárodní vzájemná spolupráce.
Basic research in many overlapping disciplines is needed and the scale of investment necessary, in terms of both human resources and infrastructure, is such that transnational joint co-operation will be crucial to progress.
Na evropské úrovni jsou naštěstí kooperační struktury v oblasti mořské vědy již vytvořeny.
Fortunately, co-operational structures in marine science already exist at European level.
Měly by být nadále rozvíjeny k dosažení společných evropských cílů a k potvrzení první pozice Evropy v této oblasti na světě.
They should be further developed to achieve common European goals, and to confirm Europe’s position as a world leader in this field.
MOŘSKÉ VĚDY
MARINE SCIENCES
Integrovaný projekt HERMES (IP) se zabývá studiem ekosystémů při okrajích evropských oceánů.
The HERMES Integrated Project (IP) is studying ecosystems along Europe’s deep-ocean margin.
Coby jeden z největších výzkumných projektů svého druhu dává dohromady přední experty na biologickou rozmanitost, geologii, sedimentologii, fyzikální oceánografii, mikrobiologii a biochemii, spolu s odborníky na sociální ekonomiku.
One of the largest research projects of its kind, it brings together leading experts in biodiversity, geology, sedimentology, physical oceanography, microbiology and biogeochemistry, as well as experts in socioeconomics.
Představuje tak první významný pokus o poznání evropských hlubinných ekosystémů a jejich prostředí, a to integrovaným způsobem.
This represents the first major attempt to understand, in an integrated way, European deep-water ecosystems and their environment.
V květnu 2004 se v Galwayi v Irsku sešlo na 500 předních vědců z oblasti výzkumu oceánů, zákonodárců a zástupců námořního průmyslu, aby jednali o budoucnosti evropského výzkumu moří.
In May 2004, some 500 leading marine scientists, policy-makers and representatives of marine industries met in Galway, Ireland, to discuss the future of European marine research.
Schůzka – EurOCEAN 2004 – vyústila v ‘ Galwayskou deklaraci,’ která popisuje, co vidí komunita mořských vědců jako zásadní výzvu do budoucna.
The event – EurOCEAN 2004 – resulted in the ‘ Galway Declaration’ which outlines what the marine science community sees as the principal challenges for the future.
Klade také důraz na kritickou roli, kterou by měl hrát Evropský výzkumný prostor a Komisí navržený Sedmý rámcový program pro výzkum (7RP) (2007-2013) v podpoře světové výjimečnosti mořské vědy a technologie.
It also stresses the critical role that the European Research Area and the Commission’s proposed Seventh Research Framework Programme (FP7) (2007-2013) should play in supporting world-class excellence in marine science and technology.
Více informací obdržíte na adrese: Evropská komise Generální ředitelství pro výzkum www.europa.eu.int/comm/research našich moří a oc
This publication was produced by: European Commission Directorate-General for Research E-mail: research@cec.eu.int www.europa.eu.int/comm/ research
Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) vydalo také doporučení pro integraci mořských věd v Evropě, žádající o lepší využití stávajících výzkumných mechanismů a koordinaci infrastruktury výzkumu.
The MarinERA ERA-NET was set up to improve collaboration and coordination between national and regional marine research programmes.
Přesněji řečeno, doporučilo investovat do mnoha společných velkých infrastrukturních výzkumných zařízení: Evropský hlubinný neutrinový dalekohled, průzkumný ledoborec (Aurora Borealis), nové námořní plavidlo pro průzkum pobřežních vod Baltského moře a Evropská multidisciplinární observatoř mořského dna (EMSO).
Involving partners from most of Europe’s maritime nations, MarinERA is also working with existing transnational initiatives to smooth the path towards a greater integration of European marine research, the sharing of infrastructures and pooling of resources.
Byl zřízen projekt MarinERA ERA-NET ke zlepšení spolupráce a koordinace mezi národními a regionálními programy pro výzkum moře.
The European Strategy Forum for Research Infrastructure (ESFRI) has also made recommendations for integrating marine science in Europe, calling for better use of existing research mechanisms and coordination of research infrastructure.
Spolu s partnery z většiny evropských přímořských zemí pracuje MarinERA rovněž se stávajícími nadnárodními iniciativami na proražení cesty k vyšší integraci evropského výzkumu moře, sdílení infrastruktur a sdružování zdrojů.
More specifically, it has recommended investment in a number of joint large-scale research infrastructure facilities: the European Deep Sea Neutrino Telescope, the Research Icebreaker (Aurora Borealis), a new marine vessel for coastal research in the Baltic Sea, and a European Multidisciplinary Seafloor Observatory (EMSO).
Informační a komunikační odbor Fax: +32 2 295 82 20B-1049 Brusel
Information and Communication Unit B-1049 Brussels Fax: +32 2 295 82 20