natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Velká většina podpory SZP je stále zaměřena na oblasti a zemědělské systémy s nejintenzivnější škála znečišťujících látek – včetně nadbytečných živin, pesticidů, mikrobů, průmyslových chemických látek, kovů a farmaceutických produktů – končí v půdě a podzemní nebo povrchové vodě.
Apart from the direct effects of land conversion and exploitation, human activities such as agriculture, industry, waste production and transport cause indirect and cumulative effects on biodiversity — notably through air, soil and water pollution.
Atmosférická depozice eutrofizujících a okyselujících látek včetně
A wide range of pollutants — including excess nutrients, pesticides, microbes, industrial chemicals, metals and pharmaceutical products — end up in the soil, or in ground- and surface water. Atmospheric deposition
F produkcí (
Nature and
) a povinné křížové oxidů dusíku ( NO
) and sulphur dioxide (SO
2 směsici znečišťujících látek.
2 adds to the cocktail of pollutants.
Vliv na ekosystémy může zahrnovat dodržování legislativy životního prostředí může do určité míry uvolnit zemědělské tlaky na životní prostředí, není však dostačující pro zajištění pokračujícího řízení, které je nutné pro efektivní ochranu zemědělské půdy s vysokou přírodní hodnotou.
The effects on ecosystems include damage to forests and lakes from acidification; habitat deterioration due to nutrient enrichment; algal blooms caused by nutrient enrichment; and neural and endocrine disruption in species by pesticides, steroidal estrogens and industrial chemicals like PCBs.
poškození lesů a jezer okyselováním, poškození stanovišť v důsledku obohacení živinami, růst řas způsobený obohacením živinami a nervové a endokrinní narušení druhů pesticidy, steroidními estrogeny a průmyslovými chemickými látkami jako PCB.
Most European data regarding the effects of pollutants on biodiversity and ecosystems concern acidification and eutrophication (G
Jedním z úspěchů evropské politiky životního prostředí je významné snížení emisí acidifikující látky S O od 70. let
One of the success stories of Europe's environment policy has been the significant reduction in emissions of the acidifying pollutant SO since
2 minulého století.
2 the 1970s.
Oblast vystavená acidifikaci se od roku 1990 dále
The area subject to acidification has decreased further since
V roce 2010 bylo 10% oblasti přírodních ekosystémů v EEA-32 však stále pod vlivem kyselé depozice nad hranicí kritického zatížení.
In 2010, 10 % of the EEA-32 natural ecosystem area is, however, still subject to acid depositions beyond its critical load.
S poklesem emisí síry je nyní hlavní acidifikující látkou v ovzduší dusík produkovaný zemědělskou výrobou (39).
With sulphur emissions declining, nitrogen emitted by agriculture is now the principal acidifying component in our air (39).
Zemědělství je také hlavním zdrojem eutrofizace díky nadměrným emisím dusíku a fosforu, které se oba používají jako živiny.
Agriculture is also a major source of eutrophication through emissions of excess nitrogen and phosphorous, both used as nutrients.
Zemědělská bilance živin se v mnoha zemích EU za poslední roky zlepšila, ale více než 40 % citlivých oblastí suchozemských a sladkovodních ekosystémů je stále pod vlivem atmosférické depozice dusíku nad hranicí kritické zátěže.
The agricultural nutrient balance for many EU Member States has improved in recent years, but more than 40 % of sensitive terrestrial and freshwater ecosystem areas are still subject to atmospheric nitrogen deposition beyond their critical loads.
Očekává se, že zatížení dusíkem ze zemědělství zůstane nadále vysoké, protože v zemích EU se předpokládá zvýšené používání dusíku jako hnojiva, a to asi o 4 % do roku 2020 (40).
Agricultural nitrogen loads are expected to remain high as nitrogen fertiliser use in the EU is projected to increase by around 4 % by 2020 (40).
Fosfor ve sladkovodních systémech pochází zejména ze splachů ze zemědělství a vypouštění z městských čistíren odpadních vod.
Phosphorous in freshwater systems stems mainly from run-off from agriculture and discharges from municipal wastewater treatment plants.
Došlo k významnému poklesu koncentrací fosforu v řekách a jezerech, zejména v důsledku progresivního zavádění směrnice o čištění městské odpadní vody (41) od počátku 90. let minulého století.
There has been a significant decline of phosphate concentrations in rivers and lakes, mainly due to progressive implementation of the Urban Wastewater Treatment Directive (41) since the early 1990s.
Současné koncentrace však často překračují minimální úroveň pro eutrofizaci.
Current concentrations, however, often exceed the minimum level for eutrophication.
U některých vodních těles jsou koncentrace takové, že za účelem dosažení dobrého stavu podle rámcové směrnice o vodě bude potřeba provést značná zlepšení.
In some water bodies they are such that substantial improvements will be required to achieve good status under the Water Framework Directive (WFD).
Překročení kritických zátěží pro eutrofizaci kvůli depozici dusíku v roce 2010
Exceedances of critical loads for eutrophication due to the deposition of nutrient nitrogen in 2000
Překročení kritických zátěží živinami, 2010
Exceedance of nutrient critical loads, 2010
Žádná data
No exceedance
Žádná data
No data
> 1 200 Mimo rozsah údajů
> 1 200 Outside datacoverage
Poznámka: Výsledky byly vypočítány za pomoci databáze kritických zátěží z roku 2008, kterou poskytlo Koordinační centrum pro účinky (CCE) a scénáře
The results were computed using the 2008 Critical Loads database hosted by the Coordination Centre for Effects (CE) and Clean Air for Europe j k scenarios (
vzhledem k nedostatečné datové základně pro výpočet kritických zátěží.
Turkey has not been included in the analyses due to an insufficient data basis for calculating critical loads.
Údaje pro Maltu nebyly k dispozici.
For Malta no data were available.
Shrnutí
Page 69
Podíl rybích populací v rámci bezpečných biologických limitů a mimo ně
Proportion of fish stocks within and outside safe biological limits
Irské moře
Irish Sea
Keltské moře a Západní kanál
Celtic Sea and W. Channel
Vody Atlantiku kolem Iberského poloostrova x
Atlantic waters around Iberian Peninsula
Jaderské moře
Adriatic Sea
Podíl populací v rámci bezpečných biologických limitů a mimo ně, 2008
Proportion of stocks within and outside safe biological limits, 2008
Celkový počet hodnocených rybích populací
Total numberof assessed fish stocks
Rybolovné oblasti ICES a GFCM
Commercialstocks within'safe' limits
Počet nadměrně lovených populací
Number of overfishedstocks
Komerční zásoby v rámci bezpečných limitů m n o
ICES and GFCMfishingregions m n o
Nadměrný rybolov nejen snižuje celkové zásoby komerčních druhů, ale také ovlivňuje stáří a velikost jejich distribuce v rybích populacích a složení druhů v mořském ekosystému.
Overfishing not only reduces the total stock of commercial species, but affects the age and size distribution within fish populations, as well as the species composition of the marine ecosystem.
Průměrná velikost chycené ryby se snížila a byl také zaznamenán značný pokles v počtu velkých dravých druhů ryb, které se nacházejí ve vyšších trofických úrovních (46).
The average size of the fish caught has decreased, and there has also been a serious decrease in the numbers of large predatory fish species, which occupy the higher trophic levels (46).
Důsledky těchto skutečností pro mořský ekosystém jsou dosud nedostatečně prozkoumány, ale mohly by být značné.
The consequences of this for the marine ecosystem are still poorly understood, but could be substantial.
Zatímco reforma Společné rybářské politiky (SRP) z roku 2002 stanovila cíle ochrany životního prostředí, je obecně známo, že tyto cíle nejsou dodržovány.
While the Common Fisheries Policy (CFP) reform in 2002 stated conservation objectives, it is widely acknowledged that these have not been achieved.
Zelená kniha o reformě SRP z roku 2009 vyzývá ke kompletní reformě způsobu řízení rybolovu (47).
An EU Green Paper on reforming the CFP in 2009 called for a complete reform of the way fisheries are managed (47).
Hovoří o nadměrném rybolovu, nadměrné kapacitě flotil, rozsáhlých dotacích, nízké ekonomické odolnosti a poklesu biomasy ryb ulovených evropskými rybáři.
It acknowledges overfishing, fleet over-capacity, heavy subsidies, low economic resilience and a decline in the biomass of fish caught by European fishermen.
To představuje důležitý krok směrem k implementaci přístupu založeného na ekosystémech, který reguluje využívání mořských zdrojů člověkem z mnohem širší perspektivy ekosystémových služeb.
This marks an important step towards implementation of an ecosystem-based approach that regulates human exploitation of marine resources from the much wider perspective of ecosystem services.
Uchování biologické rozmanitosti, a to i na globální úrovni, má pro lidstvo zásadní význam
Maintaining biodiversity, also at global level, is crucial for people
Ztráta biologické rozmanitosti má dalekosáhlé důsledky pro lidstvo, protože ovlivňuje ekosystémové služby.
Biodiversity loss has ultimately far-reaching consequences for people through impacts on ecosystem services.
Rozsáhlé obdělávání a odvodňování přírodních systémů způsobilo zvýšení emisí uhlíku do ovzduší a zároveň omezilo schopnost půdy zadržovat uhlík a vodu.
Large-scale cultivation and drainage of natural systems has increased carbon emissions to the air and at the same time reduced carbon and water retention capacity.
Zvýšená rychlost odtoku společně se zvýšenými srážkami jako výsledek změny klimatu představuje nebezpečnou kombinaci, kterou zaznamenává stále větší počet lidí ve formě rozsáhlých záplav.
Increased run-off speed, combined with increased precipitation as a result of climate change, is a dangerous cocktail that more and more people have come to experience in the shape of serious flooding.
Biologická rozmanitost ovlivňuje blahobyt lidstva také poskytováním příležitostí k rekreaci a lákavou krajinou, což je stále více bráno v úvahu při územním a krajinném plánování.
Biodiversity affects wellbeing also through providing recreational opportunities and appealing landscapes, a relationship that is increasingly recognised in urban design and spatial planning.
Méně obvyklý, ale neméně významný je vztah mezi strukturou rozšíření druhů a stanovišť a nemocemi přenášenými infekčními nositeli.
Less obvious perhaps, but equally important, is the relationship between the distribution patterns of species and habitats and vector-borne
Celkový dopad využívání evropských zdrojů na životní prostředí nadále roste
The overall environmental impact of Europe's resource use continues to grow
Evropa se do velké míry spoléhá na přírodní zdroje (A) jako pohonnou látku pro svůj ekonomický rozvoj.
Europe relies heavily on natural resources (A) to fuel its economic development.
Minulá a současná výrobní a spotřební struktura podpořila podstatný růst bohatství v celé Evropě.
Past and current production and consumption patterns have underpinned substantial growth in wealth across Europe.
Ve stále větší míře se však objevují obavy o udržitelnost této struktury, zejména s ohledem na dopady nadměrného využívání zdrojů.
However, concerns about the sustainability of these patterns are mounting, particularly regarding the implications related to resource use and over-use.
Hodnocení přírodních zdrojů a odpadů v této kapitole doplňuje hodnocení biotických přírodních zdrojů v předchozí kapitole a zaměřuje se na materiálové, často neobnovitelné zdroje a vodní zdroje.
The assessment of natural resources and waste in this chapter complements the assessment of biotic natural resources in the previous chapter by focusing on material, and often non-renewable, resources as well as water resources.
Pohled na životní cyklus přírodních zdrojů řeší několik otázek životního prostředí souvisejících s výrobou a spotřebou a dává do souvislosti využívání zdrojů a produkci odpadů.
A life-cycle perspective on natural resources addresses several environmental concerns related to production and consumption, and ties together the use of resources and the generation of waste.
Zatímco využívání zdrojů a produkce odpadů mají různý vliv na životní prostředí, oba problémy mají společné mnohé hnací síly – do značné míry související s tím, jak a kde vyrábíme a konzumujeme zbožía jak využíváme přírodní kapitál pro udržitelný ekonomický rozvoj a strukturu spotřeby.
While both resource use and waste generation have distinct environmental impacts, the two issues share many of the same driving forces — largely related to how and where we produce and consume goods, and how we use natural capital to sustain economic development and consumption patterns.
Využívání přírodních zdrojů a produkce odpadu v Evropě nadále roste.
In Europe, resource use and waste generation continue to rise.
Existují však značné národní rozdíly ve využívání přírodních zdrojů a produkci odpadu na osobu, které jsou způsobené zejména různými sociálními a ekonomickými podmínkami a různou úrovní povědomí o životním prostředí.
However, there are considerable national differences in per person resource use and waste generation, driven mainly by varying social and economic conditions as well as different levels of environmental awareness.
Zatímco těžba přírodních zdrojů byla během minulého desetiletí v Evropě víceméně stálá, závislost na dovozu se zvyšuje (1).
While resource extraction within Europe has been stable over the past decade, dependence on imports is increasing (1).
Environmentální problémy spojené s těžbou a zpracováním mnoha materiálů a přírodních zdrojů se přesouvají z Evropy do příslušných vyvážejících zemí.
Environmental problems associated with the extraction and processing of many materials and natural resources are shifting from Europe to the respective exporting countries.
V důsledku toho se zvyšují dopady spotřeby a využívání zdrojů v Evropě na globální životní prostředí.
Consequently, the impacts of consumption and resource use from Europe on the global environment are increasing.
Jelikož využívání přírodních zdrojů v Evropě překračuje lokální dostupnost, evropská závislost na přírodních zdrojích z jiných částí světa a boj o ně vyvolávají otázky zabezpečení dodávek přírodních zdrojů pro
As resource use in Europe exceeds local availability, Europe's dependence on and competition for resources from elsewhere in the world raises questions about security in
Řetězec životního cyklu: těžba – produkce – spotřeba – odpady y e e e služeb, aby se tak zabránilo přesunu ekologické zátěže mezi fázemi životního cyklu nebo z jedné země do druhé, případně aby se tento přesun minimalizoval, a to pokud možno za využití nástrojů trhu.
Life-cycle chain: extraction — production — consumption — waste s s s
Produkce
Waste
Spotřeba o p
Consumption o p
EEA, ETC pro udržitelnou spotřebu a výrobu.
Source: EEA, ETC Sustainable Consumption and Production.
Evropu z dlouhodobého hlediska a představuje potenciál pro budoucí
the supply of resources for Europe in the long term, and carries a potential for future conflicts (2
Cílem Evropy je oddělit ekonomický růst od degradace životního prostředí
Europe's ambition is to decouple economic growth from environmental degradation
Nakládání s odpady je v ohnisku zájmu politik životního prostředí EU od 70. let minulého století.
Waste management has been a focus of EU environmental policies since the 1970s.
Tyto politiky, které ve stále větší míře požadují snižování produkce, využití nebo recyklaci odpadů, přispívají k uzavření smyčky materiálového využití v rámci celé ekonomiky poskytováním materiálů vyrobených z odpadů jako vstup pro výrobu.
Such policies, which increasingly require the reduction, reuse and recycling of waste, are contributing to closing the loop of material use throughout the economy by providing waste-derived materials as inputs for production.
EUsezavázalakesníženíprodukce odpadů, ale úspěch se zatím nedostavil.
More recently, life-cycle thinking has been introduced as a guiding principle of resource management.
Trendy u těch druhů odpadů, pro které jsou k dispozici data, naznačují potřebu snížit produkci odpadu, aby se omezily dopady na životní prostředí.
Environmental impacts are considered across the whole life cycle of products and services to avoid or minimise shifting the environmental burden between
Trendy ve využívání materiálových zdrojů v EU-15 a EU-12 a produkce komunálního odpadu v EU-27 v porovnání s HDP a populací
Trends in the use of material resources in EU-15 and EU-12 and municipal waste generation in EUcompared with GDP and population
Populace PMS/horní hranice
Population DMC/capita
Na druhou stranu se nakládání s odpady zlepšilo téměř ve všech zemích EU, protože se zvýšilo množství recyklovaného odpadu a snížilo se množství odpadu ukládaného na skládky.
Municipal waste generation GDPPopulation
Poznámka: Domácí materiálová spotřeba (DMS) je souhrn všech materiálů (bez vody a vzduchu), které skutečně spotřebuje národní ekonomika: užitá domácí těžba a dovoz (hmotnost dovezeného zboží) minus vývoz (hmotnost vyvezeného zboží).
Domestic material consumption (DMC) is an aggregate of materials (excluding water and air) which are actualy consumed by a national economy: used domestic extraction and physical imports (mass weight of imported goods) minus exports (mass weight of exported goods).
Zdroj:
Source: The Conference Board (
), Eurostat (indikátor domácí materiálové spotřeby), EEA (produkce komunálního odpadu, CSI 16).
; EEA (municipal waste generation, CSI 16
Podíl komunálního odpadu, který je v zemích EEA skládkován, 2003 a 2008, a vývoj nakládání s komunálním odpadem v EU-27, 1995 až 2008
Percentage of municipal waste landfilled in EEA countries, 2003 and 2008; and development of municipal waste management in EU-27, 1995 to 2008
Podíl komunálního odpadu, který je v zemích EEA skládkován
Municipal waste landfilled in EEA countries
Česká republik
Czech Republic
Spojené království
United Kingdo
Vývoj nakládání s komunálním odpadem v EU-27
Development of municipal waste management in EU-27
Recyklováno
Recycled
Skládkováno Kompostováno
Landfilled Composted
Spáleno Ostatní
Incinerated Other
EEA, na základě údajů z Eurostatu.
Source: EEA, based on Eurostat.
Přestože se podařilo značně omezit dopady zpracování odpadů na životní prostředí, stále existuje potenciál pro další zlepšení, a to uplatňováním stávajících předpisů a následně rozšířením politik odpadového hospodářství pro posílení postupů udržitelné spotřeby a výroby, včetně efektivnějšího využívání zdrojů.
Although the impacts of waste treatment on the environment have been considerably reduced, there is still potential for further improvement, first by full implementation of existing regulations, and then through the extension of existing waste policies to encourage sustainable consumption and production practices including more efficient resource use.
Politiky odpadového hospodářství snižují tři typy tlaků na životní prostředí: emise ze zařízení pro zpracování odpadu, jako je metan ze skládek; dopady z těžby primárních surovin; a znečištění ovzduší a emise skleníkových plynů z energie používané při výrobních procesech.
Waste policies can primarily reduce three types of environmental pressures: emissions from waste treatment installations such as methane from landfills; impacts from primary raw materials extraction; and air pollution and greenhouse gas emissions from energy use in production processes.
Přestože procesy recyklace samy o sobě také mají dopady na životní prostředí, ve většině případů jsou celkové dopady větší, pokud se recyklace a využívání odpadů nerealizuje (17).
Although recycling processes themselves also have environmental impacts, in most cases the overall impacts avoided by recycling and recovery are greater than those incurred in the recycling processes (17).
Prevence vzniku odpadů může pomoci omezit dopady na životní prostředí ve všech fázích životního cyklu zdrojů.
Waste prevention can help reduce environmental impacts during all stages of the life-cycle of resources.
Přestože prevence má nejvyšší potenciál pro snížení zátěže na životní prostředí, politiky prosazující omezení produkce odpadů byly dosud vzácné a nepříliš efektivní.
Although prevention has the highest potential to reduce environmental pressures, policies to reduce waste generation have been sparse and often not very effective.
Například se objevila snaha o eliminaci biologického odpadu, včetně odpadu z potravin, či biologického odpadu
For example, there has been an emphasis on diverting biowaste,
Poznámka: Domácí materiálová spotřeba (DMS) představuje souhrn materiálů (s výjimkou vody a vzduchu), které národní ekonomika skutečně spotřebuje.
) ( achieved by addressing the whole food production and consumption chain to prevent waste, thus also contributing to sustainable resource use, protection of soil and mitigating climate change.
Recyklace odpadů (a prevence vzniku odpadů) také úzce souvisejí s materiálovým využitím.
Waste recycling (and waste prevention) is closely linked to material use.
V průměru se v EU využije 16 tun materiálu na osobu ročně, z nichž většina je dříve nebo později přeměněna na odpad: z 6 tun celkového odpadu vyprodukovaného ročně jednou osobou pochází asi 33 % ze stavebních a demoličních prací, přibližně 25 % z těžby nerostných surovin, 13 % z výroby a 8 % z domácností.
On average, 16 tonnes of materials are used annually per person in the EU, much of which is sooner or later turned into waste: of the 6 tonnes of total waste generated annually per person, around 33 % is from construction and demolition activities, about 25 % from mining and quarrying, 13 % from manufacturing and 8 % from households.
Přímé souvislosti mezi využíváním zdrojů a produkcí odpadu je však obtížné vyčíslit za pomoci současných indikátorů vzhledem k rozdílům v metodologii jejich počítání a nedostatku dlouhodobých časových dat.
However, direct links between resource use and waste generation are difficult to quantify with current indicators due to methodological differences in accounting for them and a lack of long-term time-series data.
Zvýšení celkového využívání zdrojů a produkce odpadů v Evropě úzce souvisí s ekonomickým růstem a zvyšujícím se blahobytem.
For example, resource use increased by 34 % between 2000 and 2007 in
Evropské životní prostředí _BAR_ Stav a výhled 2010
United Kingdom Netherlands
Shrnutí
EU-27 average
Přírodní zdroje a odpady
Turkey (*)Switzerland
Přírodní zdroje a odpady
Australia (*)New Zealand (*)Canada (*)
Rámeček 4.1
USA (*)Japan (*)
Tato skutečnost má značné environmentální a ekonomické důsledky.
Domestic material consumption (DMC) is an aggregate of materials (excluding water and air) which are actualy consumed by a national economy.
Ze 8,2 miliard tun využitého materiálu v EU-27 v roce 2005 tvořily nerostné suroviny včetně kovů více než polovinu a fosilní paliva a biomasa po jedné čtvrtině.
It includes used domestic extraction and physical imports (mass weight of imported goods) minus exports (mass weight of exported goods).
EMS se však také zaměřuje na environmentální tlaky, a tak poskytuje vazbu pro související dopady.
Source: Eurostat and OECD (DMC data); The Conference Board (Growth and Development Centre (population data).
Výsledky tradičních materiálových účtů a přístup NAMEA se tak mohou podstatně lišit.
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Výzvou pro politiku i vědu je otázka, jak nejlépe změřit environmentální dopady vyplývající z využívání přírodních zdrojů.
S y n the he si s iss the EU-12. This continues to have considerable environmental and economic consequences.
Na přesnější vyčíslení dopadů využívání zdrojů se zaměřuje několik stávajících iniciativ.
Of 8.2 billion tonnes of materials used in the EU-27 in 2007, minerals and including metals accounted for more than half, and fossil fuels and biomass for about a quarter each.
Snižování využívání zdrojů v Evropě omezuje také globální dopady na životní prostředí
The resource use category which increased most between 1992 and 2005 was that of minerals for construction and industrial use.