natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V červnu roku 2004norský parlament přijal na dobu tří let dočasný zákon,kterým se stanoví zkušební program místností pro nitrožilníaplikaci drog.
In June 2004, the Norwegian parliament adopted, for three years, the Temporary Act Relating to a Trial Scheme of Drug Injection Rooms.
Tento zákon osvobozuje uživatele místnostipro nitrožilní aplikaci drog od trestů za držení a užití jednédávky drog a v únoru roku 2005 umožnil otevřenívyhrazené místnosti pro nitrožilní aplikaci drog.
This exempts users of an injection room frompunishment for the possession and use of a single dose ofdrugs and allowed a designated injection room to open in February 2005.
vyhodnocení akčního plánu EU 2000–2004 vydaného Komisí v říjnu 2004 (16). Bylo zjištěno, že otázkám týkajícímse mladých lidí, které byly obsaženy v akčním plánu, bylověnováno 22 zákonů přijatých 11členskými státy (z15).Většina zákonů se zaměřovala na poskytnutí alternativ k trestu odnětí svobody, i když šest zemí přijalo zákony,jejichž cílem je snížit prevalenci užívání drog, a to zvláštěmezi mladými lidmi.
In the Czech Republic, several non-governmentalorganisations (NGOs) provide tablet testing services,which aim to reduce the risk of an unknown or unexpectedsubstance being consumed, although the legality of suchschemes is hotly debated.
V České republice poskytuje několik nevládních organizacíslužby testování tablet, jejichž cílem je snížení rizikakonzumace neznámé nebo nečekané látky, i kdyžzákonnost takových projektů je předmětem ostrých debat.V roce 2003 nedošlo k trestnímu stíhání a jediný případvznesený zatím policií (případ z roku 2002) byl státnímzástupcem zamítnut. Nejvyšší státní zástupce mezitím vydalk danému tématu stanovisko.
There were no criminalprosecutions in 2003, and the only case brought so far bythe police (a case from 2002) was rejected by the public
Ve Finsku byl vládní vyhláškou novelizován zákon o nakažlivých nemocech tak, že stanoví, že odborníci na nakažlivé nemoci ve zdravotnických zařízeních by
The latter found that a total of 22 laws, passedby 11 Member States (out of 15), addressed the issues inthe action plan concerning young people.
Během sledovaného období provedlo několik zemí v rámcisvé protidrogové legislativy změny trestů, které lze uložit za různé trestné činy – kromě těch, jež byly uvedeny výše
The majority ofthe laws aimed to provide alternatives to imprisonment,though six countries passed laws intended to reduce theprevalence of drug use, particularly among young people.Overall, however, comparatively little original legislativeattention seems to have been given to those points of the
)Young people and drugs: a legal overview [Mladí lidé a drogy: přehled právních předpisů] (http://eldd.emcdda.eu.int/?nnodeid=5620).)Drug law and young people 2000–2004 [Protidrogová legislativa a mladí lidé 2000–2004] (http://eldd.emcdda.eu.int/?nnodeid=9937).)Od roku 1999 vydalo příslušnou legislativu sedm zemí: Belgie, Francie, Lucembursko, Polsko, Portugalsko, Slovinsko a Finsko.)http://eldd.emcdda.eu.int/?nnodeid=5036
)Young people and drugs: a legal overview(http://eldd.emcdda.eu.int/?nnodeid=5620).)Drug law and young people 2000–2004(http://eldd.emcdda.eu.int/?nnodeid=9937).)Seven countries have legislated since 1999: Belgium, France, Luxembourg, Poland, Portugal, Slovenia and Finland.)http://eldd.emcdda.eu.int/?nnodeid=5036
Výroční zpráva za rok 2005: Stav drogové problematiky v Evropě zvláště při existenci přitěžujících okolností.
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe prosecutor.
Ve Spojenémkrálovství byl maximální trest za nezákonný obchod s drogami třídy C zvýšen z pěti na čtrnáct let odnětísvobody.
The office of the supreme prosecutor has sinceissued guidance on the subject.
Kromě toho byl v posledních letech kladenzvýšený důraz na tresty za konkrétní trestné činy distribucedrog mladistvým (viz výše) a za trestné činy nezákonnéhoobchodu s drogami, a to v Řecku v roce 2001, v Litvě v roce 2000 a v Irsku v roce 1999.
lessening of control over the effects of drug use on society,as can be seen in the selected issue on public nuisance andthe restrictions on possession near young people, above.
Toto jednotnézvyšování přísnosti trestů za nezákonný obchod s drogamise odráží v evropském rámcovém rozhodnutí z října 2004,které stanoví minimální úpravu skutkové podstaty trestnýchčinů a trestů v oblasti nezákonného obchodu s drogami.
In line with these legislative developments, harm reductionservices are generally recognised by the new EU strategyand action plan as a valid response to the demand forincreased access to needle exchanges to reduce the drugrelated risks to individual health and society as a whole.
Drogy na pracovišti a těch, jež se konkrétně týkají mladistvých.
For those suspected of trafficking, the trend is to increasethe possible penalty.
Například v minulém roce Belgie a Spojené království účinně snížilytrest za držení konopí, s nímž nesouvisejí žádné dalšíproblémy.
In Denmark, the maximum penaltiesfor trafficking offences were raised by over 50% in March2004.
V Belgii nová směrnice vydaná v únoru roku2005 objasnila výjimky z tohoto sníženého trestu. Tatosměrnice vyžaduje plné trestní stíhání v případech, jejichžsoučástí je „rušení veřejného pořádku“.
At the beginning of 2004, Estonia enacted stricterpenalties with respect to most drugrelated crimes,particularly in the presence of aggravating circumstances.In the United Kingdom, the maximum penalty for traffickingclass C drugs has increased from five to 14 years’imprisonment.
Takové případyzahrnují držení konopí v místech nebo poblíž míst, kde semohou shromažďovat děti školou povinné (školy, parky,autobusové zastávky), a rovněž „očividné“ držení naveřejném místě nebo ve veřejné budově.
In addition, recent years have seen anincreased emphasis on sentences for the specific offencesof distributing to young people (above) and for traffickingoffences in Greece in 2001, in Lithuania in 2000 and in Ireland in 1999.
V Dánsku novelazákona o látkách s euforizačním účinkem a oběžníkstátního zástupce stanoví, že držení drog pro vlastní použitíbude nyní v běžných případech trestáno pokutou spíše nežvarováními, jež byla vydávána dříve.
This unanimous growth in the severity ofpenalties for drug trafficking is reflected in the Europeanframework decision of October 2004, laying downminimum provisions on the constituent elements of criminalacts and penalties in the field of illicit drug trafficking.
Dvě země oznámily, že vydají právní předpisy upravujícídrogy na pracovišti.
During the reporting period several countries also madechanges in their drug legislation to the penalties that canbe imposed for various offences, besides those reviewedabove and that specifically involve young people.Forexample, it was reported last year that Belgium andthe United Kingdom effectively lowered the penalty fornon-problematic cannabis possession.
Ve Finsku se jedná o zákon o ochraněsoukromí v pracovním životě (759/2004), jehož cílem jeregulace a zvýšení soukromí zaměstnance v souvislosti s testováním drog v pracovním životě.
In Belgium, a newdirective issued in February 2005 clarified the exceptionsto this reduced penalty, calling for full prosecution in casesinvolving ‘disturbance of public order’.
Zaměstnavatel má právo použítinformace z osvědčení, pokud práce vyžaduje přesnost,spolehlivost, nezávislý úsudek nebo bdělost a pokud bypráce pod vlivem drog nebo při závislosti na drogáchmohla ohrozit život či zdraví nebo mít za následek závažnéškody.
This includespossession of cannabis in or near places whereschoolchildren might gather (schools, parks, bus stops) andalso ‘blatant’ possession in a public place or building.
Během zaměstnaneckého poměru musí zaměstnanecpředložit osvědčení pouze, pokud existuje oprávněnýdůvod domnívat se, že je závislý na drogách nebo pracujepod jejich vlivem.
In Denmark, a May 2004 amendment to the Euphoriant Substances Act, together with a public prosecutor’scircular, stated that the possession of drugs for own usewill now normally be punishable by a fine rather than thewarnings issued previously.
Řecko snížilo maximální trest zaužívání drog z pěti let na rok a Maďarsko vyňalo trestný čin užívání drog ze svého trestního zákoníku.
Two countries reported moves to legislate on drugs in theworkplace.
V roce 2002Estonsko zrušilo trestný čin opakovaného užívání nebodržení malého množství nezákonných drog pro osobnípoužití (a s ním spojený nejvýše tříletý trest odnětísvobody), i když Litva do svého trestního zákoníku přidalatrestný čin držení drog, za který hrozí trest odnětí svobodyaž na dva roky.
In Finland, the Act on Protection of Privacy in Working Life (759/2004) aims at regulating andenhancing the privacy of the employee in relation to drugtesting in working life.
V roce 2001 Lucemburskodekriminalizovalo užívání konopí a zrušilo s tím souvisejícítrest odnětí svobody za prosté užívání drog bezpřitěžujících okolností a Finsko uzákonilo trestný čin užívánídrog, pro nějž existuje nižší maximální trest odnětí svobodya zkrácené trestní řízení vedené státním zástupcem.
The Act states that the employer andpersonnel must draw up an anti-drug programme for theworkplace, including prevention plans and treatmentoptions and listing those jobs that require a drug testcertificate. During the recruitment process, an employercan ask only the successful candidate for a drug testcertificate.
V roce2000 Portugalsko uzákonilo správní postihy za užívánídrog, ačkoli Polsko tentýž rok zrušilo výjimku z trestu dřívemožnou v případě trestného činu držení drog.
The employer has the right to use theinformation on the certificate if the job calls for precision,reliability, independent consideration or alertness, and ifperformance under the influence of, or dependent on,drugs could endanger life or health or result inconsiderable damage.
Tento trendvšak neodráží snížení kontroly nad účinky užívání drog naspolečnost, jak je patrné z vybraného tématu rušeníveřejného pořádku, a omezení držení drog v blízkostimladistvých, jak je uvedeno výše.
During employment, the employeemust provide a certificate only if there is just cause tosuspect that he or she is addicted to or working under theinfluence of drugs.
Jedna jeho část vyžaduje, abyzaměstnanci zajistili, že na pracovišti nebudou pod vlivemjakéhokoli omamného prostředku v míře, která by ohrozilajejich vlastní bezpečnost, zdraví nebo blaho na pracovištinebo zdraví a bezpečnost třetích osob.
One section requires thatemployees ensure that they are not under the influence ofany intoxicant(s) while at work to the extent that theywould endanger their own safety, health or welfare atwork, or that of any other person.
Zákon rovněžvyžaduje, aby zaměstnanci na základě přiměřenéhopožadavku svého zaměstnavatele podstoupili jakékolivhodné, odpovídající a přiměřené testy provedenékompetentní osobou.
It also requiresemployees, if reasonably required by their employer, tosubmit to any appropriate, reasonable and proportionatetests by a competent person.
Pokud jde o osoby podezřelé z nezákonného obchodu,panuje tendence zvyšovat možné tresty.
These follow the pattern of changes to possible penalties forusers and traffickers that has emerged over the last fewyears, as reported by the EMCDDA(19).
V Dánsku byly v březnu 2004 maximální tresty za trestné činynezákonného obchodu s drogami zvýšeny o více než50%.
For example,in2003 Belgium created a new category of offence thatallows non-problematic cannabis users not to beprosecuted, Greece reduced the maximum penalty for druguse from five years to one year, and Hungary removed theoffence of drug use from its penal code.
Začátkem roku 2004 Estonsko uzákonilo přísnějšítresty za většinu trestných činů souvisejících s drogami,
In 2002, Estoniaremoved the offence of repeated use or possession of asmall amount of illicit drugs for personal use (with itsassociated maximum three-year prison sentence), although Lithuania added the offence of possession to its penal code,with a potential punishment of imprisonment for up to twoyears.
V současné době je v novém akčním plánu EUzdůrazňována prevence ve specifických prostředích, např. na pracovišti.
In 2000,Portugal enacted administrative sanctions for drug use,though in the same year Poland removed the exemptionfrom punishment previously possible for the offence ofpossession.
Zvýšený důraz kladený na cílenou
This pattern does not, however, reflect a
)Další informace naleznete v tematickém dokumentu EMCDDA: Illicit drug use in the EU: legislative approaches[Užívání nezákonných drog v EU: legislativní přístupy] (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=7079).
)For further details see EMCDDA thematic paper, Illicit drug use in the EU: legislative approaches(http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=7079).
Kapitola 1: Nejnovější vývoj politiky a legislativy prevenci může být protiváhou obecného trendu snižovánípřísnosti trestů pro uživatele drog – možná v důsledku obavzprevalence a frekvence užívání drog v EU.
Chapter 1: New developments in policies and laws perceived phenomenon, and drug testing for anythingother than actual influence may raise complicated legalissues of privacy under certain national and internationallaws.
Nejsou však k dispozici jasné číselné údaje o skutečném rozsahu tohotosledovaného fenoménu a testování na jakékoli jiné drogy než ty, pod jejichž vlivem se daná osoba momentálněnachází, může podle některých národních a mezinárodníchprávních předpisů vést ke složitým právním otázkám ochranysoukromí.
Meanwhile, private investment continues with theaim of improving the accuracy and user-friendliness of thetesting kits.
Mezitím pokračují soukromé investice s cílemzkvalitnit přesnost a snadnost použití testovacích souprav.
Prevention in specific settings, such as in the workplace, ishighlighted in the new EU action plan.
Rušení veřejného pořádku související s drogami:trendy v protidrogové politice a opatřeních, výročnízpráva EMCDDA za rok 2005: vybraná témata a jaké typy intervencí jsou zaváděny bez ohledu na to, zda jsou či nejsou konkrétně a výslovně navrženy tak, aby omezovaly rušení veřejného pořádku souvisejícího s drogami?
Drugrelated public nuisance: trends in policyandmeasures, in EMCDDA 2005 annual report:selected issues
Jsou již k dispozici nějaké výsledky hodnocení a byly již vytvořeny standardy kvality zásahu?
How are the nature and the extent of the phenomena to beassessed?
Toto vše jsou základní otázky, na jejichž řešení se toto vybrané téma zaměřuje.
All these are amongthe core questions that this selected issue aims to address.
Rušení veřejného pořádku je otázka, která se stávápředmětem debat v rámci protidrogové politiky na národníi evropské úrovni.
Public nuisance is an emerging concern within drug policydebate, at both national and European level.
Chování a aktivity, jež lze obvyklezahrnout pod pojem „rušení veřejného pořádku souvisejícís drogami“, již dlouho existují ve většině členských států,kandidátských zemí a v Norsku.
Behavioursand activities usually covered by the term ‘drug-relatedpublic nuisance’ have long existed in most of the Member States, candidate countries and Norway.
Proto před námi nestojínové jevy, ale spíše nová tendence v protidrogové politice,která je patrná alespoň v některých členských státech.Jedná se o trend kategorizovat a shrnout tyto jevy podurčitou zastřešující koncepci a stanovit omezení jejichvýskytu jako cíl národní protidrogové strategie.
Hence, we arelooking not at new phenomena, but rather at a newtendency in drug policy, apparent in at least some Member States, to categorise and collate these phenomena underan umbrella concept, and to set the reduction in theiroccurrence as an objective of national drug strategy.
Existuje konsensuální definice této koncepce?
To what extent is this tendency shared by Europeancountries?
Jaký jecharakter a rozsah tohoto jevu, jež má být předmětemhodnocení?
Is there a consensual definition for this concept?
Toto vybrané téma je k dispozici pouze v angličtině v tištěné verzi a na internetu „Drug-related public nuisance:trends in policy and preventive measures”, EMCDDA annualreport 2005: Selected issues.(http://issues05.emcdda.eu.int).
This selected issue is available in print and on the Internetin English only (http://issues05.emcdda.eu.int).
Kapitola 2Školy, mládež a drogy rovněž poskytují údaje o užívání drog studenty škol.Získaná zjištění jsou si obecně podobná.
Chapter 2Schools, youth and drugs
Prevalence a vzorce užívání drog
Prevalence and patterns of drug use
Údaje posledního průzkumu ESPAD z roku 2003 ukazují,že nejvyšší celoživotní prevalence konopí u patnáctiletýcha šestnáctiletých studentů se vyskytuje v České republice(44%) (obr. 1).
The latest ESPAD survey data, from 2003, reveal that thehighest lifetime prevalence of cannabis use among 15- and16-year-old school students is in the Czech Republic(44%) (Figure 1).
Srovnatelné údaje o konzumaci alkoholu a užívání drogmladistvými pocházejí především z průzkumů mezipatnáctiletými až šestnáctiletými studenty.
Comparable data on young people’s use of alcohol anddrugs come largely from surveys of 15- to 16-year-oldschool students.
V rámci projektu Evropská školní studie o alkoholu a jiných drogách (ESPAD)byly provedeny průzkumy v letech 1995, 1999 a zatímposlední z nich v roce 2003. Průzkum v roce 2003 (Hibella kol., 2004) poskytuje srovnatelné údaje z 22 členskýchstátů EU a Norska a tří kandidátských zemí (Bulharsko,Rumunsko a Turecko).
The European school survey project onalcohol and other drugs (ESPAD) conducted surveys in1995, 1999 and, most recently, 2003.
Další průzkumy ve školách (např. v Nizozemsku, Švédsku a Norsku) a průzkumy v rámciprojektu Zdravotní návyky dětí školního věku (HBSC)
Otherschool surveys (e.g. in the Netherlands, Sweden and Norway) and ‘health behaviour in school-aged children’(HBSC) surveys also provide data on drug use amongschool students, and generally the findings are very similar.
Evropská školní studie o alkoholu a jiných drogách(ESPAD): zdroj, který umožňuje stále širšípochopení trendů užívání alkoholu a drog mladýmilidmi
binge drinking) and use of illicit drugs (lifetime, 12-monthand 30-day prevalence including measures of howfrequently drug use occurred during these time windows).
12 měsících a 30 dnech, průměrná konzumace, nárazovépití) a užívání nelegálních drog (celoživotní prevalence,prevalence v posledních 12 měsících a 30 dnech, včetnětoho, jak často došlo během těchto intervalů k užívánídrog).
The European school survey project on alcoholandother drugs (ESPAD): a growing resourceforunderstanding trends in drug and alcohol useinyoung people
Dále uvádíme některá z hlavních zjištění průzkumu ve členských státech EU, kandidátských zemích a Norsku v roce 2003:
Some of the main findings of the 2003 survey in the EUMember States, candidate countries and Norway were:
•Konopí je vůbec nejběžněji užívanou nelegální drogou.
Cannabis is by far the most commonly used illicit drug;
•Extáze je druhou nejvíce užívanou nelegální drogou,avšak zkušenost s ní je relativně malá.
Ecstasy is the second most used illegal drug, butexperience is relatively low;
•Zkušenost s užíváním amfetaminů a LSD a dalšíchhalucinogenů je relativně malá.
Experience of amphetamines and LSD and otherhallucinogens is low;
•I když je prevalence užívání magických hub relativněmalá, jsou magické houby nejběžněji používanýmihalucinogeny ve 12 členských státech EU.
Although prevalence of use is relatively low, magicmushrooms are the most commonly used hallucinogensin 12 EU Member States;
Studie ESPAD je důležitým zdrojem informací o užívánídrog a alkoholu evropskými studenty a je nedocenitelnápro zaznamenávání časového průběhu trendů.
ESPAD is an important source of information on drug andalcohol use among European school students and isinvaluable for recording trends over time.
V roce1995 se průzkumu zúčastnilo celkem 26 evropských zemí(včetně 10 zemí, které vstoupily do EU v květnu roku2004).
ESPAD surveyswere conducted in 1995, 1999 and 2003.
Jejich množství se v roce 1999 zvýšilo na 30 a v roce 2003 se průzkumu zúčastnil již impozantní počet35 zemí, mezi nimiž bylo 23 členských států (včetně 10 zemí, které vstoupily do EU v roce 2004), 3 kandidátské země (Bulharsko, Rumunsko a Turecko) a Norsko.
The use ofstandardised methods and instruments among nationallyrepresentative samples of school students aged 15 to16years provides a high-quality and comparable data set.Participation in ESPAD has grown with each survey, andboth EU Member States and non-EU countries participate.In1995, a total of 26 European countries participated(including 10 countries that joined the EU in May 2004).This figure increased to 30 in 1999, while the 2003 surveyinvolved an impressive 35 countries including 23 EUMember States (including the 10 countries that joined the EU in 2004) and three candidate countries (Bulgaria,Romania and Turkey) and Norway.
Španělsko se studie neúčastnilo, zpráva ESPADza rok 2003 však uvádí národní údaje ze španělskéhoprůzkumu škol (PNSD).
Spain did notparticipate in the study, but the 2003 ESPAD report presentsnational data from the Spanish school survey (PNSD).
•Prevalence nárazového pití (definovaného jakokonzumace nejméně pěti skleniček alkoholu po sobě)za posledních 30 dnů se v jednotlivých zemích výrazněliší.
Other substances used by school students includetranquillisers and sedatives without a doctor’sprescription (with a highest reported national level of17%), and inhalants (national maximum 18%);
Srovnatelnost průzkumu ve školách ESPAD je založena na standardizaci cílové věkové skupiny a metody a načasování sběru dat, použití náhodných vzorků,rozsahu navrhovaného dotazníku a na zajištění anonymity.
The comparability of the ESPAD school survey is based onstandardisation of target age group and method and timingof data collection, use of random sampling, the robustnessof questionnaire design and assurance of anonymity.
Otázky průzkumu se zaměřují na konzumaci alkoholu(celoživotní prevalence, prevalence v posledních
The survey questions focus on alcohol consumption (lifetime,12-month and 30-day prevalence, average consumption,
Informace o studii ESPAD a o dostupnosti nové zprávy lze nalézt na internetových stránkách ESPAD(www.ESPAD.org).
Information on ESPAD and the availability of the new reportcan be found on the ESPAD website (www.espad.org).
Výroční zpráva za rok 2005: Stav drogové problematiky v Evropě
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe are more marked for students who report having used cannabis 40 or more times in their life(22).
Například celoživotní prevalence je nejvyšší v Českérepublice, ale užívání v současné době (minulý měsíc) je nejvyšší ve Španělsku a ve Francii (22%).
lifetime prevalence estimates, ranging from 32% to 40%,are reported in Belgium, France, Ireland and the United Kingdom. In most countries, since 1995, there has been aconsistent increase in the number of school students who
Rozdíly mezi pohlavími jsou výraznější u studentů, kteří uvádějí, že užili konopí v životě čtyřicetkrát a vícekrát (22).
New data from 2003 ESPAD surveys of 15- to 16-year-oldschool students show that lifetime prevalence of cannabisuse ranges from 3% to 44%.
Mezi země, kde je míra prevalencevyšší než 25%, patří Německo, Itálie, Nizozemsko,Slovensko a Slovinsko (27% a 28%), zatímco nejvyššíodhady celoživotní prevalence, které se pohybující v rozmezí od 32% do 40%, jsou hlášeny v Belgii, Francii,Irsku a Spojeném království.
Lifetime prevalence of cannabis use in this agerange varied from less than 2% in Cyprus to 56% in the Czech Republic, while current (last month) cannabis useranged from less than 1% in Cyprus to nearly 30% in France.
Ve většině zemí došlo od roku1995 k soustavnému nárůstu počtu studentů, kteří někdy v životě vyzkoušeli konopí (20). Rozdíly mezi jednotlivýmizeměmi jsou však značné.
In all countries that conducted surveys, except Cyprus, prevalence estimates among older students werehigher than those for 15- to 16-year olds(23).
2 až 36% studentů uvedlo, že během posledních 12 měsíců užili drogu, zatímco užitídrogy během minulého měsíce se v některých zemích pohybovalo od 0% a do 19% v jiných zemích (21
some countries to 19% in others(21