natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Od druhé poloviny devadesátých let se připravovala Agenda 2000, která vytvořila prostor pro největší rozšíření EU v historii. Došlo k němu v květnu roku 2004, kdy přistoupilo deset nových členských států.
Agenda 2000 had been in preparation since the second half of 1990s and it paved the way for the biggest ever enlargement of the EU, with 10 new Member States joining in May 2004.
HDP – srovnání s hlavními konkurenty
GDP Performance: Comparison with Key Competitors
V roce 2004 byl hrubý domácí produkt (HDP) na obyvatele dle standardu kupní síly ve Spojených státech o 60 % vyšší než průměr EU-27 a o 43 % vyšší než průměr EU-15.
Gross Domestic Product (GDP) per head in Purchasing Power Standard (PPS) terms in the United States (US) in 2004 was 60% higher than the EU-27 average, and 43% above the EU-15 average.
Pouze ve dvou členských zemích, v Irsku a v Lucembursku, byla úroveň HDP vyšší než ve Spojených státech.
In Japan, GDP per head in the same year exceeded the EU-27 average by 19%, though in this case, six Member States had a level above this and in five it was only slightly below.
Ve stejném roce v Japonsku přesáhl HDP na obyvatele průměr EU-27 o 19 %, ačkoliv v tomto případě šest členských států dosáhlo vyšší úrovně HDP a pět zemí vykázalo HDP jen o málo nižší.V letech 1995–2005 rostl HDP na obyvatele v EU prakticky stejně rychle jako ve Spojených státech (2 % oproti 2,1 %) a dvakrát rychleji než v Japonsku.
Between 1995 and 2005, GDP per head in the EU grew at virtually the same level as in the US (2% as against 2.1%) and twice as fast as in Japan.
Regionální rozdíly v HDP na obyvatele jsou daleko výraznější v zemích EU-27 než ve Spojených státech nebo v Japonsku, obzvláště po posledních dvou rozšířeních.
Regional disparities in GDP per head are far more extreme in the EU-27 than in the US or Japan, especially after the two recent enlargements.
V regionu s nejvyšším HDP na obyvatele v EU byl tento ukazatel osmkrát vyšší než v regionu s nejnižším HDP na obyvatele.
In the EU, GDP per head in the region where this is highest is 8 times greater than in the region where it is lowest.
Ve Spojených státech činil tento poměr pouze 2,5 a v Japonsku jen 2,0.
In the US, the difference is only 2.5 times and in Japan just two times.
Ve všech státech USA je HDP na obyvatele vyšší než průměr EU.
All US states have a GDP per head that is above the EU average.
V Japonsku je HDP na obyvatele vyšší ve 40 ze 47 regionů.
In Japan, 40 of the 47 regions do.
Náročný úkol snížit rozdíly mezi regiony a zajistit hospodářskou a sociální soudržnost na celém území je v EU nepochybně daleko naléhavější než v USA nebo Japonsku.
Clearly, the challenge of reducing regional disparities and ensuring economic and social cohesion across the EU is far greater than in the US or Japan.
Také rozdíly v rychlosti růstu HDP na obyvatele jsou mnohem vyšší mezi regiony EU než ve Spojených státech.
The variation in rates of GDP per head growth across regions in the EU is also much greater than in the US.
V období 1997–2004 se růst na regionální úrovni v EU pohyboval od záporných hodnot po 8,6 %, zatímco ve Spojených státech od nuly po 3,6 %.
Over the period 1997–2004, growth at regional level in the EU varied from below zero to over 8.6%, while in the US it varied from zero to 3.6%.
Výraznější rozdíly v tempu růstu jsou však do určité míry pozitivní vzhledem k mnohem vyšší potřebě regionů s nízkými příjmy dotáhnout se na ostatní regiony.
This wider variation in growth rates, however, is in some degree a positive feature given the much greater need for low income regions to catch up.
V Číně činil HDP na obyvatele, opět dle standardu kupní síly, pouhou jednu pětinu průměru EU, v Indii potom jednu osminu.
In China, GDP per head, again in PPS terms, is only one-fifth of the EU average, while in India, it is one-eighth.
Rumunsko a Bulharsko měly nejnižší HDP na obyvatele v celé EU, přesto je však jejich HDP stále více než dvojnásobný ve srovnání s Indií a o 50 % vyšší než v Číně. Tyto dvě země však EU rychle dohánějí.
In Romania and Bulgaria, which have the lowest GDP per head in the EU, the level is still over twice as high as in India and 50% higher than in China.These two countries, however, are catching up rapidly with the EU.
Růst HDP na obyvatele v Indii byl v posledním desetiletí dvakrát vyšší než v EU a tempo růstu v Číně bylo třikrát vyšší než v EU.
Growth of GDP per head in India has been double that in the EU over the past decade and the growth rate in China was three times the one in the EU.
Ovšem i při zachování podobně vysokého tempa růstu by trvalo přes 40 let, než by se HDP na obyvatele v Číně přiblížil stávající úrovni v EU.
Nevertheless, even if such high growth rates can be sustained, it would take over 40 years for GDP per head in China to come close to the current level in the EU.
I přes obrovský rozdíl v HDP na obyvatele se velikost regionálních rozdílů v Indii a v Číně blíží stejným rozdílům v EU.
Despite the vast difference in GDP per head, the size of regional disparities in India and China are similar to that in the EU.
Regiony s nejvyšším HDP na obyvatele v Číně i v Indii mají shodně sedmkrát vyšší HDP než regiony s nejnižším HDP, v EU je rozdíl osminásobný.
The region with the highest GDP per head in both China and India has a level seven times greater than in the lowest regions against eight times in the EU.
Regionální tempa růstu HDP v Indii v letech 2000 až 2004 se lišila velmi podobně jako v EU, pohybovala se mezi 1 % a 13 %, zatímco v Číně se lišila mnohem méně – od 6 % do 11 %.
Differences in regional GDP growth rates in India between 2000 and 2004 were very similar to those in the EU, varying between 1% and 13% while, in China, they varied by much less - by between 6% and 11%.
Zdroj: Evropská komise, Čtvrtá zpráva o hospodářské a sociální soudržnosti, rok 2007
Source: European Commission, Fourth Report on Social and Economic Cohesion, 2007
Toto historické rozšíření přineslo zvýšení počtu obyvatel EU o 20 %, zatímco HDP Unie vzrostl o pouhých 5 %.
This historic enlargement brought a 20% increase in the EU’s population, but only a 5% increase in Union’s Gross Domestic Product (GDP).
Zvětšily se rozdíly v příjmech a zaměstnanosti, protože v nových členských státech dosahoval HDP na obyvatele méně než poloviny průměru EU a zaměstnaných bylo pouze 56 % jejich obyvatelstva, oproti 64 % v EU-15.
With enlargement came increased disparities in income and employment as the average GDP per head in these new member countries was under half the EU average and only 56% of their population were in active employment, compared to 64% in the EU-15.
Téměř celé území nových členských států spadalo pod cíl 1, v jehož rámci mohou státy obdržet nejvyšší možnou podporu ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti.
The new Member States’ territory almost completely fell under Objective 1, eligible for the highest possible level of support from the Structural and Cohesion Funds.
Činnost však začala již před rozšířením a zahrnovala zpřístupnění nástrojů, které tehdejším kandidátským zemím pomohly v přípravě na politiku soudržnosti.
However, work began before enlargement including making pre-accession instruments available to help the then candidate countries prepare for Cohesion Policy.
líně, že výše rozpočtu politiky soudržnosti na období 2000–2006 bude 213 miliard EUR pro patnáct členských států.
Following a decision taken by the European Council of Berlin in March 1999, the 2000-2006 budget for Cohesion Policy totalled EUR 213 billion for the fifteen Member States.
Na období 2004–2006 bylo přiděleno 22 miliard EUR pro nové členské státy.
An additional allocation of EUR 22 billion was provided for the new Member States for the period 2004-2006.
Na zasedání Evropské rady v Lisabonu v březnu roku 2000 byla schválena Lisabonská strategie, jejíž zaměření na zaměstnanost, růst a inovaci se stalo vůdčím motivem pro mnoho politik EU a impulsem pro posun v přístupu k politice soudržnosti.
The Lisbon Strategy was agreed by the European Council in Lisbon in March 2000, with its focus on growth, employment and innovation it became more and more the leitmotiv of many EU policies and was the momentum for a paradigm shift in Cohesion Policy.
Ve stávajícím období jsou, stručně řečeno, zásadními změnami v politice soudržnosti doposud nejvyšší míra koncentrace zdrojů do nejchudších členských států a regionů, zapojení všech regionů a změna priorit s cílem posílit růst, vytváření pracovních míst a inovace.
More recently, the economic and financial crisis has put the spotlight on Cohesion policy and its means in speeding up EU economic recovery. Cohesion policy invests in the real economy.
Jeden ze tří občanů EU-27, tedy celkem 170 milionů osob, nyní žije v nejchudších regionech, které přijímají podporu v rámci cíle „Konvergence“.
Some 70% of its overall budget for 2007-2013 (EUR 250 billion) is earmarked for investment in the four priority areas of the Union’s growth and jobs strategy – employment, business, infrastructure and energy, research and innovation.
V důsledku nedávných rozšíření došlo k významnému prohloubení hospodářských a společenských rozdílů.
This focus is crucial as these priorities will contribute to a quicker recovery, improve competitiveness and help the Union adapt to a low-carbon economy.
Z hlediska výše příjmu na osobu je Lucembursko sedmkrát bohatší než Rumunsko.
By investing in priority infrastructure, productive capacities of businesses and in human capital potential, Cohesion policy boosts short term internal demands while preserving the sustainable focus in the medium term.
Na regionální úrovni jsou rozdíly ještě větší: nejbohatším regionem je vnitřní Londýn s 290 % příjmů EU na osobu, zatímco nejchudší je severovýchodní Rumunsko s pouhými 23 % průměru Unie.
In this way it can play an important role in restoring con- fi fidence in the real economy.
Vlivem hospodářské a finanční krize se nyní pozornost přesunula na politiku soudržnosti a na její prostředky pro urychlení hospodářské obnovy v EU. Investice politiky soudržnosti se soustředí do reálné ekonomiky.
Cohesion policy thus proves to be a powerful instrument of stability as it provides secure sources of financing and invests into mid and long term strategies upon which the regional and local partners can rely.
Přibližně 70 % jejího celkového rozpočtu na období 2007–2013 (250 miliard EUR) je určeno na investice do čtyř prioritních oblastí strategie pro růst a zaměstnanost Unie, jimiž jsou zaměstnanost, podniky, infrastruktura a energie, výzkum a inovace.
The highest concentration ever of resources on the poorest Member States and regions, the inclusion of all regions, and a shift in priorities set to boost growth, jobs and innovation; these are in a nutshell the major changes of EU Cohesion Policy during the current period.
Toto zaměření má zásadní význam, protože zmíněné priority přispějí k rychlejší obnově a ke zlepšení konkurenceschopnosti a pomohou Unii v přechodu na hospodářství s nízkou spotřebou uhlíku.
In the EU of 27 Member States, one in three EU citizens - 170 million in total – now live in the poorest regions which receive assistance under the “Conver-gence” objective.
Prostřednictvím investic do infrastruktury, do výrobních možností podniků a do lidského kapitálu podporuje politika soudržnosti v krátkodobém horizontu vnitřní poptávku a ve střednědobém horizontu zároveň umožňuje zachování udržitelného rozvoje.
Economic and social disparities have signifi -cantly deepened with recent enlargements. In terms of percapita income, Luxembourg is now seven times richer than Romania.
Tím může významným způsobem přispět k obnovení důvěry v reálnou ekonomiku.
At the regional level, the difference is even bigger: the richest region is Inner London with 290% of the EU-27’s percapita income, while the poorest region is Nord-Est in Romania with 23% of the EU average.
V prosinci roku 2005 schválila Evropská rada rozpočet EU na období 2007–2013 a přidělila 347 miliard EUR na strukturální fondy a Fond soudržnosti, z nichž 81,5 % je určeno pro regiony cíle „Konvergence“.
The European Council agreed in December 2005 on the budget for the period 2007-2013 period and allocated EUR 347 billion on Structural and Cohesion Funds of which 81.5% are planned to be spent in the “Convergence” regions.
Na základě zjednodušených postupů bylo téměř všech 436 programů týkajících se všech regionů
Based on simplified procedures, nearly all of the 436 programmes covering all EU regions and Member States were agreed before the end of 2007.
Politika soudržnosti se tedy jeví jako mocný nástroj stability, protože je bezpečným zdrojem finančních prostředků a investuje do střednědobých i dlouhodobých strategií, na něž se mohou spolehnout partneři na regionální i místní úrovni.
The radical shift in their priorities means that a quarter of resources is now earmarked for research and in-
ČINNOST PARLAMENTU egislativní pravomoci Evropského parlamentu se v rozhodovacím procesu týkajícím se strukturálních fondů postupně rozšiřovaly:
PARLIAMENTARY ACTIVITIES he European Parliament’s legislative powers in the Structural Funds decision-making process have gradually increased over time:
Jednotný akt: spolupráce s Radou při hlasování o obecném nařízení o strukturálních fondech;
Single Act:cooperation with the Council for the vote on the General Regulation on the Structural Funds;
Maastrichtská smlouva: postup souhlasu při hlasování o obecném nařízení;
Maastricht Treaty: assent procedure for the vote on the General Regulation;
Amsterodamská smlouva: postup spolurozhodování s Radou při hlasování o prováděcích opatřeních obecnéhonařízení;
Amsterdam Treaty: co-decision with the Council for the vote on the implementing measures applicable to the General Regulation;
Lisabonská smlouva: postup spolurozhodování s Radou při hlasování o obecném nařízení.
Lisbon Treaty: co-decision with the Council for the vote on the General Regulation.
V dnešní době má Evropský parlament významný podíl na procesu rozhodování, provádění a sledování v oblasti strukturálních fondů.
Today, the European Parliament is a major actor in the Structural Funds decision-making, implementation and monitoring.
Níže uvádíme seznam nejvýznamnějších iniciativ Výboru pro regionální rozvoj v tomto volebním období Parlamentu.
A list of the most prominent initiatives of the Committee on Regional Development during this Parliamentary term is set out below.
ČINNOST PARLAMENTU
PARLIAMENTARY ACTIVITIES
Pravomoci Výboru pro regionální rozvoj
Competencies of the Committee on Regional Development
Výbor pro regionální rozvoj hraje důležitou roli při utváření přístupu Evropského parlamentu k rozvoji regionů EU-27.
The Committee on Regional Development plays an important role in informing the European Parliament’s approach to the development of the regions of the EU-27.
Odpovídá za dohled a poradenství Parlamentu v otázce uplatňování zásadních nástrojů financování regionálního rozvoje EU.
It is in charge of overseeing and advising the Parliament about the implementation of the key EU regional development funding instruments.
Do oblasti působnosti výboru patří především:
The Committee’s responsibilities include in particular:
• Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Fond soudržnosti a další nástroje regionální politiky Unie,
• the ERDF, the Cohesion Fund and the other instruments of the Union’s regional policy,
• vyhodnocení dopadů jiných politik Unie na hospodářskou a sociální soudržnost,
• assessing the impact of other Union policies on economic and social cohesion,
• koordinace strukturálních nástrojů Unie,
• coordination of the Union’s structural instruments,
• nejvzdálenější regiony a ostrovy a přeshraniční a meziregionální spolupráce,
• outermost regions and islands as well as trans-frontier and inter-regional cooperation,
• vztahy s Výborem regionů, organizacemi pro meziregionální spolupráci a s orgány místní a regionální samosprávy,
• relations with the Committee of the Regions, inter-regional cooperation organisations and local and regional authorities;
• městská dimenze v regionální politice.
• the urban dimension of regional policy.
Kromě úlohy spojené s předkládáním zpráv, např. zpráv uvedených v následující části, byl výbor rovněž pověřen koordinací vztahů Evropského parlamentu s dalšími významnými činiteli regionálního rozvoje.
In addition to its role in bringing forward reports such as those listed in the next section, the Committee has been tasked with coordinating the European Parliament’s relations with other important actors in the area of regional development.
Výbor se proto snaží rozvinout aktivní dialog s významnými organizacemi a zajistit, aby výsledky jeho práce byly přístupné a srozumitelné široké veřejnosti i subjektům, jejichž činnost s prací výboru souvisí.
The Committee therefore seeks to have an active dialogue with the key organisations, and to ensure that its work is widely accessible to, and understood by, citizens and actors with related activities.
Výbor se pravidelně setkává s evropským komisařem pro regionální politiku.
The Committee receives the European Commissioner responsible for Regional Development on a regular basis.
Jménem Parlamentu také udržuje vztahy s Výborem regionů a Hospodářským a sociálním výborem.
It also maintains links on behalf of the Parliament with the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee.
Členové těchto výborů jsou pravidelně zváni na veřejná slyšení pořádaná Výborem pro regionální rozvoj, aby zde vystoupili a poskytli informace.
Their members are regularly invited to give evidence during public hearings organised by the Committee on Regional Development.
Finanční prostředky EU na lepší bydlení
EU Funding for Better Housing
Podpora regionální solidarity: Evropský parlament schválil 308 miliard eur na regionální rozvoj
Regional Solidarity Support: European Parliament Approves EUR 308 billion for Regional Development
V červnu roku 2006 Parlament schválil balíček pomoci v ob- lasti regionálního rozvoje, známý jako strukturální fondy1.
Decent and affordable housing for EU citizens has been given a boost by the ERDF, which allows new Member States to apply for EU support for certain housing renovation projects.
Balíček byl odsouhlasen po místy bouřlivých jednáních, při nichž Evropský parlament zaujímal obzvláště pevné stanovisko vůči přáním některých členských států, aby byl balíček strukturálních fondů zredukován a celkový rozpočet EU snížen.
This aid is destined to help people save energy in their homes thus reducing energy bills while also safeguarding the environment. In May 2007, the European Parliament voted strongly in favour of proposals to extend this availability to older Member States too, from 20092.
Evropský parlament úspěšně zajistil, aby došlo ke změnám v oblasti životního prostředí a udržitelného rozvoje, lepšího přístupu pro osoby se zdravotním postižením a dále rozvinul opatření pro konzultace na místní úrovni s cílem zajistit co nejširší účast v diskusi o regionálním rozvoji.
The European Parliament based its vote on the pressing need for EU citizens in all Member States to have access to adequate housing in urban areas, many of which are currently threatened by physical deterioration and the effects of social exclusion.
Evropský fond pro regionální rozvoj podpořil slušné a cenově přijatelné bydlení pro občany EU tím, že novým členským státům umožnil u některých projektů na rekonstrukci bydlení žádat o podporu EU.
In July 2006, Parliament gave its assent to the package of regional development assistance known as the Structural Funds1.
Jejím cílem je pomoci lidem uspořit energii v domácnostech, a tím i snížit náklady za spotřebovanou energii a zároveň chránit životní prostředí. V květnu roku 2007 Evropský parlament při hlasování jednoznačně vyjádřil svou podporu návrhům na rozšíření oblasti působnosti i pro starší členské státy, počínaje rokem 20092.
The package was agreed after at times heated negotiations, with the European Parliament taking a particularly strong line in view of the wish of some Member States for a slimmed-down Structural Funds package, and indeed for a reduced overall EU budget.
Hlasování Evropského parlamentu vycházelo z naléhavé potřeby občanů EU ve všech členských státech mít přístup ke vhodnému bydlení v městských čtvrtích, kde v mnoha případech hrozí chátrání budov a v nichž se nyní projevují důsledky sociálního vyloučení.
The European Parliament was successful in securing changes regarding the environment and sustainable development; improved accessibility for people with disabilities; and strengthened consultation arrangements at the local level, ensuring the widest possible input into the regional development debate.
Zpravodaj: A. ANDRIA (ALDE, IT)
Rapporteur: A. ANDRIA (ALDE, IT)
Budování schopnosti inovace v EU
Building the EU’s Capacity to Innovate
Solidarita EU: finanční prostředkyna boj s terorismem a na ochranuveřejného zdraví
EU Solidarity: Money to be Available to Combat Acts of Terrorism and Public Health Threats
V květnu roku 2006 hlasoval Evropský parlament pro rozšíření rozsahu působnosti Fondu solidarity Evropské unie, aby tento fond zahrnoval i následky teroristických útoků, nejnaléhavější
In May 2006, the European Parliament voted for a widening of the scope of the EU Solidarity Fund to include the consequences of terrorist attacks, major public health emergencies, and industrial disasters3.
případy ohrožení veřejného zdraví a průmyslové katastrofy
It can grant up to EUR 1 billion a year to a Member State to help speed up their response to such contingencies, examples of which include floods, fires, or drought.
Dynamický a interaktivní proces rozvíjení schopnosti inovace v EU byl předmětem zprávy z vlastního podnětu, kterou přijal Evropský parlament v květnu roku 20074.
The dynamic and interactive process of developing the EU’s innovative capacity was the subject of an own-initiative report adopted by the European Parliament in May 20074.
Zpráva doporučovala mimo jiné poskytovat nízkonákladový či bezplatný přístup k širokopásmovému internetu a podporovat přeshraniční spolupráci regionálních subjektů z akademické a podnikatelské sféry.
Among the recommendations in the report were the principles of low-cost or free access to broadband and of support for crossborder cooperation among regional academic and business stakeholders.
Dalšími způsoby zlepšování spolupráce mezi odvětvími by měla být podpora rozvoje tzv. „klastrů“ výzkumných a podnikatelských jednotek.
Another means of promoting improved crosssectoral collaboration would be support for the development of «clusters» of research and business units.
Komise a členské státy byly vyzvány, aby zajistily rovný přístup všech občanů EU ke vzdělání na všech úrovních.
The Commission and Member States were called on to provide equal access for all the EU’s citizens to education, at every level.
Dále se zpráva vyslovuje pro rozšíření přístupu k činnostem založeným na informacích a pro vytvoření vhodných finančních nástrojů a mechanismů řízení rizik, které by mohly být případně používány společně se stávajícími nástroji Evropské investiční banky / Evropského investičního fondu, jako je JASPERS, JEREMIE a JESSICA.
Greater access to information-based working should be supported and appropriate financial and risk-management mechanisms should be created, possibly for use alongside the existing European Investment Bank/European Investment Fund instruments, JASPERS, JEREMIE and JESSICA.
Poslanci EP kritizují neoprávněnépřemisťování společností
Members Challenge Unjustified Company Relocations
Podpora mírového procesuv severním irsku
Supporting the Northern Irish Peace Process
Evropský parlament soustavně podporuje Severní Irsko v procesu dosažení míru a usmíření.
The European Parliament has consistently supported Northern Ireland in the process of achieving peace and reconciliation.