natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Při úniku zemního plynu, např. z netěsností, může vzniknout směs výbušného plynu se vzduchem.
Explosive gas/air mixtures may be formed when natural gas is released,forexample,by leakage.
Dřevozpracující průmysl
Wood-workingindustry
Přestřiky, k nimž dochází ve stříkacích boxech, a uvolňované páry ředidel mohou po smíchání se vzduchem vytvořit výbušné prostředí.
The overspray generated in paint spray bays and the solvent vapours releasedmay give rise to explosive atmospheres when mixed with air.
Na některých hospodářstvích jsou zařízení pro výrobu bioplynu. Při úniku bioplynu, např. z netěsností, může vznikat směs výbušného plynu se vzduchem.
Biogas production plants are operated on some farms.Explosive biogas/airmixtures may arise if the gas is released,for example,by leakage.
Provozy kovoobrábění
Metal-working operations
Potravinářský průmysl a výroba krmiv
Food andfeedstuffs industry
Při dopravě a skladování zrní, cukru apod. mohou vznikat hořlavé prachy. Pokud jsou prachy odsávány a odlučovány ve filtrech, může ve filtru vznikat výbušné prostředí.
Explosivedusts mayarise during transport and storage of grain,sugar,etc.Iftheyareexhausted and collected byfiltering,explosive atmospheres mayarise in the filter.
Při výrobě léků jsou často používány alkoholy jako rozpouštědla. Mohou být používány i přísady a pomocné materiály, jako je laktosa, které mohou způsobit výbuch prachu.
Alcohols areoften used as solvents in the production of pharmaceuticals.Agents and auxiliary materials that give rise to dust explosions,such as lac-tose,may also be used.
Všechny uhlovodíky, které jsou zpracovávány v ranériích jsou hořlavé látky, a (v závislosti na jejich bodech vzplanutí) mohou vytvořit výbušné prostředí dokonce i při okolní teplotě. Prostory okolo zařízení pro zpracování ropy se obvykle považují za prostory, v nichž se mohou vyskytovat výbušná prostředí.
The hydrocarbons handled in refineries areall flammable and,depending ontheir flashpoint,may give rise to explosive atmospheres even at ambient temperature.The area around an oil-processing plant is generally regarded as aplace where explosive atmospheres may occur.
Při recyklaci odpadu může vznikat nebezpečí výbuchu např. při zpracování plechovek nebo jiných nádob na hořlavé plyny a/nebo kapaliny, které nebyly úplně vyprázdněny, nebo by mohl vybuchnout prach z papíru nebo plastů.
Processing of waste for recycling can give rise to explosion hazards,for exam-ple,from cans or other containers of flammable gases and/or liquids that havenot been completely emptied or from paper or plastic dusts.
Čtyři pracovníci byli zraněni a celá budova byla zničena. Hmotné škody byly vyčísleny na 600 000 EUR.
3.Afire occurred in a mill building.Ceiling penetrations allowed secondary fires to develop,giving rise to a dustexplosion.Four workmen were injured and the whole building destroyed.The material damage amounted to EUR 600 000.
Tato příručka je nezávaznou pomůckou pro ochranu životů a zdraví pracovníků ohrožených nebezpečím výbuchu.
This guide is a non-binding aid to protecting workers’ lives and health against the danger of explosion.
1.1 Vztah ke směrnici 1999/92/ES
1.1.Relationship with Directive 1999/92/EC
V souladu s článkem 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/92/ES o minimálních požadavcích na zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců vystavených riziku výbušných prostředí tato příručka pojednává o tématech uvedených v článcích 3, 4, 5, 6, 7 a 8 a přílohách I a II A uvedené směrnice (viz příloha 4). Tabulka 1.2 zobrazuje návaznost kapitol této příručky na články směrnice.
In accordance with Article 11 of Directive 1999/92/EC of the European Parliament and of the Council on minimumrequirements for improving the safety and health protection of workers potentially at risk from explosive atmos-pheres,this guide addresses Articles 3,4,5,6,7 and 8 and Annexes I and II A of the directive (see Annex 4).Table 1.2is a concordance of the sections of this guide with the articles of the directive.
Tabulka 1.2: Vztah mezi články směrnice a kapitolami této příručky (příloha 4 obsahuje originální znění článků směrnice)
Table 1.2.Match between articles of the directive and sections of this guide (Annex 4 contains the original textof the articles of the directive)
Kapitola příručky
Sections of the guide
Článek směrnice 1999/92/ES
Articles of Directive1999/92/EC
Příloha I: Názvosloví
Annex 1:Glossary
Článek 2Článek 3
Article 3
Předcházení vzniku nebezpečného výbušného prostředí
Prevention of and protection againstexplosions
Předcházení výbuchům a ochrana před nimi
3.3.Mitigation of effects
Snížení účinků výbuchu
3.5.Requirements for work equipment
Použití techniky řízení procesu
Assessment of explosion risks
Hodnocení rizik výbuchu
Organisational measures
Článek 5Článek 6
Article 6
Místa, kde se mohou vyskytovat výbušná prostředí
Places where explosive atmospheresmayoccur
Článek 7, příloha I, příloha II
Article 7Annex IAnnex II
Dokument o ochraně proti výbuchu
Explosion protection document
Pro snadné použití se pořadí kapitol v příručce odchyluje od článků 1999/92/ES ve dvou bodech:
assessment of explosion risks in Section 2 (Article 4 of the directive) is discussed before explosion protectionmeasures (Articles 3,5–7 of the directive);
• prostředky pro předcházení vznícení nebezpečného výbušného prostředí jsou uvedeny v kapitole 3.2 (článek 7, příloha I a II směrnice) jako součást technických opatření souvisejících s ochranou proti výbuchu, o nichž pojednává kapitola 3 (článek 3 směrnice).
means of preventing the ignition of hazardous explosive atmospheres are discussed in Section 3.2 (Article 7,Annex I and II of the directive) as part of the technical explosion protection measures under Section 3 (Article3of the directive).
1.2 Rozsah platnosti výkladu
1.2.Scope of the guide
Platí pro práci za atmosférických podmínek. Výraz „práce“ zahrnuje výrobu, úpravu, zpracovávání, bourání, skladování, připravování, překládání a podnikovou dopravu potrubím nebo jinými prostředky.
This guide is intended for all undertakings in which working with flammable substances may give rise to hazardousexplosive atmospheres and hence explosion hazards.It applies to work under atmospheric conditions.‘Working’includes manufacture,treatment,processing,destruction,storage,readying,trans-shipment and in-house transportation in pipelines or by other means.
Poznámka: V souladu s právní denicí „výbušného prostředí“ uvedenou ve směrnici 1999/92/ES platí tato příručka pouze za atmosférických podmínek. Směrnice ani příručka tedy neplatí za jiných než atmosférických podmínek, což však zaměstnavatele v žádném případě nezprošťuje povinností souvisejících s ochranou proti výbuchu za takových podmínek, neboť pro ně stále platí požadavky jiných právních předpisů na bezpečnost a ochranu zdraví zaměstnanců.
NB: In accordance with the legal definition of ‘explosive atmosphere’ in Directive 1999/92/EC,this guide appliesonly under atmospheric conditions.The directive and guide thus do not apply under non-atmospheric conditions,but the employer is certainly not absolved of his explosion protection duties under such conditions,to which therequirements of the other worker health and safety legislation continue to apply.
V souladu s článkem 1 směrnice 1999/92/ES tato příručka neplatí pro:
In accordance with Article 1 of Directive 1999/92/EC,this guide does not apply to:
• prostory bezprostředně používané pro lékařské ošetření pacientů nebo během něho;
• areas used directly for and during the medical treatment of patients;
• používání spotřebičů na plynná paliva, pro něž platí směrnice 90/396/EHS;
• the use of appliances burning gaseous fuels in accordance with Directive 90/396/EEC;
• práci s výbušnými látkami a nestabilními chemickými látkami;
• work with explosivesubstances or unstable chemical substances;
• těžební průmysl, pro který platí směrnice 92/91/EHS nebo 92/104/EHS;
• mineral-extracting industries covered by Directives 92/91/EEC or 92/104/EEC;
Směrnice 94/9/ES platí pro uvádění na trh, uvádění do provozu a konstrukci zařízení a ochranných systémů určených pro použití v prostředí s nebezpečím výbuchu.
Directive 94/9/EC applies to the placing on the market,putting into service and design of equipment and protectivesystems intended for use in potentially explosive atmospheres.
1.3 Související předpisy a další informace
1.How to use this guide to good practice
Závaznými nástroji jsou předpisy, kterými členské státy provedly směrnici 1999/92/ES a které mohou obsahovat přísnější požadavky, než jsou minimální požadavky směrnice, z níž vychází tato příručka.
Use of this guide does not in itself ensure compliance with statutory explosion protection requirements in the various EU Member States.The authoritative instruments are the rules of law by which the Member States have transposed Directive 1999/92/EC.These may go beyond the minimum requirements of the directive,on which this guideis based.
Při plnění povinností podle článku 8 směrnice 1999/92/ES, např. navrhování nového zařízení podle směrnice 94/9/ES, mohou pomoci internetové stránky směrnice o výbušných prostředích 94/9/ES:
In carrying out the duties under Article 8 of Directive 1999/92/EC,for example,designing new equipment accordingto Directive 94/9/EC,consultation of the ATEX 94/9/EC websites is considered useful:
Další pomůckou pro uplatnění předpisů pomocí technických a organizačních prostředků jsou evropské normy (EN), které lze za úplatu obdržet od národních normalizačních organizací. Jejich seznam je uveden v příloze 2.2.
As a further aid to implementing the regulations by technical and organisational means,there are European standards(EN),which may be obtained from the national standardisation institutions against payment.A list is provided in Annex 2.2.
1.4 Ociální a neociální poradenská centra
1.4.Official and non-official advice centres
2 Hodnocení rizik výbuchu
2.Assessment of explosion risks
Prvním krokem pro splnění tohoto požadavku, který má podle článku 3 směrnice 1999/92/ES nejvyšší prioritu, je stanovit, zda může za daných podmínek vůbec vznikat nebezpečné výbušné prostředí. Potom je nutné stanovit, zda se takové prostředí může vznítit.
Whenever possible,the employer should prevent the occurrence of explosive atmospheres.In order to comply withthis highest priority as defined by Article 3 of Directive 1999/92/EC,the first step in assessing explosion risks is todetermine whether a hazardous explosive atmosphere can arise under the circumstances obtaining.It must then beestablished whether it can ignite.
Hodnocení se musí vždy vztahovat ke konkrétnímu případu a nemůže být zevšeobecněno. Podle článku 4 směrnice 1999/92/ES je nutné zkoumat zejména pravděpodobnost a délku trvání výskytu nebezpečného výbušného prostředí, pravděpodobnost existence zdrojů vznícení, jejich aktivace a působení, zařízení, použité látky, procesy a jejich možné vzájemné působení a rozsah předpokládaných účinků výbuchu.
This assessment process must always relate to the individual case and cannot be generalised.The specific considerations according to Article 4 of Directive 1999/92/EC are the likelihood and duration of the occurrence of a hazardousexplosive atmosphere,the likelihood that ignition sources will be present and become active and effective,the instal-lations,substances used,processes,their possible interactions and the scale of the anticipated effects.
Poznámka: Hodnocení rizik výbuchu se nejdříve zaměří na:
NB: Assessment of explosion risks initially focuses on:
• pravděpodobnost výskytu výbušného prostředí a následně na
• the likelihood that an explosive atmosphere will occur; and subsequently on:
• pravděpodobnost existence a působení zdrojů vznícení.
• the likelihood that sources of ignition will be present and become effective.
Úvahy u účincích mají při vyhodnocování rizik druhořadý význam, protože se očekává, že výbuch vždy způsobí velké škody, od rozsáhlých materiálních ztrát až po poranění a usmrcení. Kvantitativní přístupy k riziku jsou v oblasti ochrany proti výbuchu ve srovnání se zamezením vzniku nebezpečného výbušného prostředí až na druhém místě.
Consideration of the effects is of secondary importance in the assessment process,since explosions can alwaysbe expected to do a great deal of harm,ranging from major material damage to injury and death.Quantitativeapproaches to risk in explosion protection are secondary to the avoidance of hazardous explosive atmospheres.
Postup hodnocení musí být proveden pro každou práci nebo výrobní proces a pro každý provozní stav a změnu stavu v technologii. Hodnocení nových nebo stávajících provozů by mělo být založeno na následujících provozních stavech:
The assessment procedure must be carried out for every work or production process and for every operational status and change of status of a plant.Assessment of a new or existing plant should be based on the following operational statuses:
• normální provozní podmínky, včetně údržby;
• normal operating conditions,including maintenance;
• uvádění do provozu a vyřazování z provozu;
• commissioning and decommissioning;
• selhání, předpokládané poruchové podmínky;
• malfunctions,foreseeable fault conditions;
• špatné použití, které lze rozumně předpokládat.
• misuse which may reasonably be foreseen.
Rizika výbuchu musejí být hodnocena celkově. Důležitými faktory jsou:
Explosion risks must be assessed overall.Important factors are:
• použité pracovní zařízení;
• the work equipment used;
• stavební konstrukce a uspořádání;
• the building fabric and configuration;
• pracovní a technologické podmínky a
• work and process conditions;
• jejich možné vzájemné působení a reakce s pracovním prostředím.
• their possible interactions with each other and the working environment.
Při hodnocení rizik výbuchu je nutné vyhodnotit také místa, která jsou nebo mohou být otvory spojena s místy, v nichž může vznikat výbušné prostředí (dále jen „nebezpečná místa”).
Places which areor can be connected via openings to places in which explosive atmospheres may occur (hereafter‘hazardous places’) must also be taken into account in assessing explosion risks.
Pokud výbušné prostředí obsahuje různé hořlavé plyny, páry, mlhy nebo prachy, musí se k této skutečnosti při hodnocení rizik výbuchu řádně přihlédnout. Přítomnost např. hybridních směsí může výrazně zvyšovat účinky výbuchu.
If an explosiveatmospherecontains various flammable gases,vapours,mists or dusts,this must be taken duly intoaccount in assessing the explosion risks.The presence of,for example,hybrid mixtures can considerably increase theeffect of the explosion.
Navíc je nutno ohodnotit, zda detekční zařízení nemůže být v určité fázi nepříznivě ovlivněno (např. zda nemůže dojít k „otravě“ katalyzátoru mlhou).
Warning: As a general rule,hybrid mixtures of mists or dusts with gases and/or vapours may form an explosiveatmosphere when the concentrations of the individual fuels are still below their lowerexplosion limit.Additionally,the risk that the detection equipment may be adversely affected by one of the phases (for example,the ‘poisoning’ of catalysts by mists),must be evaluated.
V praxi je obvykle dostačující stanovit a ohodnotit riziko výbuchu systematickým zodpovězením řady konkrétních otázek. Jednoduchá metoda používající typická kritéria je uvedena v kapitole 2.2.
In practice,it is usually sufficient to determine and assess the explosion risk by working systematically through a setof focused questions.A simple procedure is described in Section 2.2 below using typical criteria.
Poznámka: Jiné metody hodnocení rizik, které jsou popsány v literatuře a zaměřují se na identikaci nebezpečí (např. použití seznamů kontrolních otázek, analýza selhání a jejich dopadů, analýza provozních chyb, analýza ohrožení a provozuschopnosti) nebo na jejich hodnocení (např. analýza stromu událostí nebo analýza stromu poruch) jsou pro účely ochrany proti výbuchu užitečné pouze ve výjimečných případech, např. pro identikaci zdrojů iniciace ve složitých provozech.
NB: Other methods of risk assessment described in the literature,for identifying hazards (such as use of check-lists,failure mode and effects analysis,operating error analysis,HAZOP analysis) or assessing hazards (such asevent tree or fault tree analysis),are worthwhile for explosion protection purposes only in exceptional cases,forexample,to determine ignition sources in complex plants.
Hodnocení nebezpečí výbuchu tedy nezávisí pouze na tom, zda je přítomen nebo zda může vzniknout zdroj iniciace.
Assessment of the explosion hazard thus does not depend solely on whether sources of ignition are present or may arise.
K výbuchu s nebezpečnými účinky totiž dojde pouze tehdy, pokud jsou splněny všechny čtyři níže uvedené podmínky zároveň:
The following four conditions must be satisfied simultaneously for explosions with hazardous effects to occur:
• vysoký stupeň rozptýlení hořlavých látek;
• ahigh degree of dispersion of the flammable substances;
• koncentrace hořlavých látek ve vzduchu v rozsahu jejich kombinovaných mezí výbušnosti;
• concentration of the flammable substances in air within their combined explosion limits;
• nebezpečné množství výbušného prostředí;
• hazardous quantities of an explosive atmosphere;
Pouze pokud jsou odpovědi na tyto otázky kladné, musí být posouzeny další tři otázky, aby se zjistilo, zda navržená ochranná opatření omezují riziko výbuchu na přijatelnou úroveň. Tento krok musí být proveden spolu s výběrem ochranných opatření podle kapitoly 3 této příručky a, je-li to nutné, je třeba ho opakovat, dokud není nalezeno celkové řešení vhodné pro dané podmínky.
To check whether these conditions are met,explosion risks can,in practice,be assessed by means of seven questions.Figure 2.1 shows the assessment flowchart,with the questions underlined.The criteria for answering them areexplained in the sections indicated.The first four questions are used to determine in principle whether there is anexplosion risk and whether explosion protection measures are necessary at all.Only if this is the case should theother three questions be considered to determine whether the proposed protectivemeasures limit the explosionrisk to an acceptable level.This step must be performed in conjunction with the choice of protective measures inaccordance with Section 3 of this guide and repeated if necessaryuntil an overall solution appropriate to the circumstances is found.
Při hodnocení je třeba mít na paměti, že parametry ochrany proti výbuchu jsou obecně platné pouze za atmosférických podmínek. Za jiných podmínek mohou být bezpečnostní parametry značně rozdílné.
For assessment purposes,it must be borne in mind that explosion protection parameters are generally valid only underatmospheric conditions.Under non-atmospheric conditions,the safety parameters maybe significantlydifferent.
Může účinné rozptýlení ve vzduchu způsobit vznik výbušné směsi? [2.2.2]
Figure 2.1.Assessment flowchart for recognition and prevention of explosion hazards
2.2.1 Jsou přítomny hořlavé látky?
2.2.1.Are flammable substances present?
Výbuch může nastat pouze tehdy, jsou-li v pracovním nebo výrobním procesu přítomny hořlavé látky. Tedy pokud je použita alespoň jedna hořlavá látka jako surovina nebo pomocný materiál, vzniká jako odpad nebo konečný produkt, případně může vznikat v případě běžných provozních selhání.
Anexplosion will occur only if flammable substances are present in the working or production process.This meansthat at least one flammable substance is used as a raw or auxiliary material,arises as a waste,intermediate or finalproduct or can be formed in the event of a common operational malfunction.
Příklad: Hořlavé látky mohou také vznikat náhodně, např. při skladování slabých kyselin nebo zásad v kovových kontejnerech. V takových případech může elektrolýzou vznikat vodík a hromadit se v plynné fázi.
Example: Flammable substances may also occur accidentally,for example,when weak acids or alkalis are storedin metal containers.In such cases hydrogen may be formed by an electrochemical reaction and accumulate in thegaseous phase.
Všechny látky schopné exotermické reakce s atmosférickým kyslíkem se považují za hořlavé. Mezi tyto látky patří především látky, které jsou podle směrnice o nebezpečných látkách 67/548/EHS klasikovány a označeny jako hořlavé (R10), vysoce hořlavé (F a R11/R15/R17) nebo extrémně hořlavé (F+ a R12).
All substances capable of an exothermic oxidation reaction are to be regarded as flammable.In particular,theseinclude all substances which are already classified and labelled as flammable (R10),highly flammable (F and R11/R15/R17) or extremely flammable (F+ and R12) under the Dangerous Substances Directive 67/548/EEC.However,they also include all other substances and preparations that are not (yet) classified but satisfy the appropriate ignitability criteria or are generally to be regarded as ignitable.
Mezi hořlavé látky však patří i všechny ostatní látky a přípravky, které (zatím) nejsou klasikovány, ale splňují odpovídající kritéria zápalnosti nebo jsou obecně považovány za zápalné.
Examples:1.Flammable gases and gas mixtures,for example,liquefied gas (butane,butene,propane,propylene),natural gas,combustion gases (such as carbon monoxide or methane) or gaseous flammable chemicals (such as acety-lene,ethylene oxide or vinyl chloride).
Prachy pevných látek, např. uhlí, dřeva, potravin a krmiv (např. cukru, mouky nebo obilovin), plasty, kovy nebo chemikálie.
Dusts of flammable solids,for example,coal,wood,food and feedstuffs (such as sugar,flour or cereals),plas-tics,metals or chemicals.
Poznámka: Je mnoho látek, které nejsou snadno zápalné za normálních podmínek, ale které jsou výbušné, jsou-li smíchány se vzduchem, pokud je velikost částic zvláště malá nebo pokud je iniciační energie dostatečně velká (např. kovové prachy, aerosoly).
NB: Anumber of substances are not readily flammable under normal conditions but are explosive when mixedwith air if the particle size is particularlysmall or the ignition energysufficientlyhigh (for example,metal dusts,aerosols).
O nebezpečí výbuchu je třeba uvažovat pouze tehdy, pokud jsou přítomny hořlavé látky.
Explosion hazards need be further considered onlyif flammable substances are present.
Dolní a horní mez výbušnosti
• lower and upper explosion limit;
Maximální (někdy i minimální) koncentrace hořlavých látek, která vzniká nebo nastává při práci s těmito látkami
• maximum (sometimes also minimum) concentrations of the flammable substances arising or obtaining duringwork with them.
Dolní a horní mez výbušnosti par
• lower and upper explosion limit of vapours;
Dolní mez výbušnosti mlh
• lower explosion limit of mists;
Poznámka: S výskytem výbušné směsi se nepočítá uvnitř zásobníků, pokud je teplota uvnitř zásobníku stále udržována dostatečně nízko pod bodem vzplanutí (o 5 °C až 15 °C – viz příklad v kapitole 3.1.2).
NB: Explosive mixtures are not to be assumed to be present inside containers if the temperature within thecontainer is at all times kept far enough below the flashpoint (by about 5 to 15°C — see example in Section3.1.2).
Způsob práce s kapalinou (např. stříkání, rozstřikování a rozptylování kapalin tryskou, odpařování a kondenzace)
• manner of working with a liquid (for example,spraying,squirting and dispersal of a jet of liquid,evaporation andcondensation);
Poznámka: Pokud jsou kapaliny rozprášeny do kapiček, např. stříkáním, může vznikat výbušné prostředí dokonce i při teplotách pod bodem vzplanutí.
NB: If liquids are dispersed into droplets,for example,by spraying,explosive atmospheres may be formed evenat temperatures below the flashpoint.
Použití kapalin při vysokém tlaku (např. v hydraulických systémech)
• use of a liquid at high pressure(for example,in hydraulic systems);
Poznámka: Pokud u uzávěrů zařízení s hořlavou kapalinou pod vysokým tlakem existují netěsnosti, může kapalina, v závislosti na velikosti netěsnosti, přetlaku a stabilitě materiálu, vystříknout a vytvořit výbušné mlhy, které se mohou přeměnit na výbušné páry.
NB: Where there are leaks in the enclosures of high-pressure flammable liquids,the liquid may,depending onsize of leak,overpressure and material stability,squirt out and form explosive mists,which may then becomeexplosivevapours.
1. mletí nebo prosévání;
1.grinding or screening;
2. doprava, plnění, vyprazdňování;
2.conveying,filling or discharging;
3. sušení.
3. drying.