natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ty nezávisejí na velikosti dávky a»mohou nastat také u»občasných uživatelů a»při nízkých dávkách, zvláště u»lidí s»již existujícími kardiovaskulárními nebo cerebrovaskulárními problémy.
The reasons for the sustained numbers of reported druginduced deaths are difficult to explain, especially given the indications of decreases in injecting drug use and increases in the numbers of opioid users in contact with treatment and harm-reduction services.
K»většině úmrtí s»přítomností kokainu však dochází u»problémových uživatelů postižených patologickými stavy v»důsledku chronického užívání drog (koronární ateroskleróza, ventrikulární hypertrofie nebo jiné problémy) (Darke a»kol., 2006). Ty může zhoršovat užívání alkoholu (Kolodgie a»kol., 1999) a»kouření tabáku.
Possible explanations that require further investigation include: increased levels of polydrug use (EMCDDA, 2009d) or high-risk behaviour; increases in the numbers of relapsing opioid users leaving prison or treatment; and an ageing cohort of drug users, possibly with a more vulnerable population of chronic drug users.
U»neznámého procenta úmrtí souvisejících s»kokainem nemusí být spojitost s»užíváním této drogy rozpoznána kvůli malé klinické specificitě a»kvůli tomu, že k»úmrtí může dojít několik dní nebo týdnů po akutním problému.
For instance, several countries (e.g. Germany, Spain, United Kingdom) report an increased proportion of cases aged over 35 years, which reflects the upward trend in the mean age of druginduced deaths (Figure 15).
Posoudit skutečnou míru zdravotních problémů a»ztráty životů souvisejících s»kokainem představuje specifický úkol a»toto posouzení bude vyžadovat odlišné metody, než jaké se používají pro úmrtí z»předávkování opiáty.
Overall mortality related to drug use comprises druginduced deaths and those caused indirectly through the
V»závislosti na prostředí výběru (např. studie prováděné v»zařízeních protidrogové léčby) a»kritériích pro zařazení (např. injekční uživatelé drog) většina kohortových studií uvádí úmrtnost mezi problémovými uživateli drog
Depending on recruitment settings (e.g. drug treatment facilities) and enrolment criteria (e.g. injecting drug users), most cohort studies show mortality rates in the range of 1–2¢% per year among problem drug users. These mortality rates are roughly 10 to 20 times higher than those of the same age group in the general population.
Obr. 15: Trendy průměrného věku úmrtí vyvolaných drogami v»některých evropských zemích
Figure 15: Trends in mean age of druginduced deaths in some European countries
Pozn.: Zdroj:
NB: Source:
Další informace viz obr. DRD-3 ve Statistickém věstníku 2010.
For further information, see Figure DRD-3 in the 2010 statistical bulletin.
Údaje ze Spojeného království vycházejí z»definice protidrogové strategie.
United Kingdom data are based on the drug strategy definition.Reitox national focal points.
) Informace o»kohortových studiích úmrtnosti viz klíčové ukazatele na internetových stránkách EMCDDA.
) For information on mortality cohort studies, see the ‘Key indicators’ on the EMCDDA website.
Výroční zpráva za rok 2010: Stav drogové problematiky v Evropě nehod a»že užívání drog a»alkoholu v»kombinaci způsobuje ještě další poškození (EMCDDA, 2008b).
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe
Snižování počtu úmrtí
Reducing drugrelated deaths
Patnáct evropských zemí hlásí, že jejich národní protidrogová strategie zahrnuje část věnovanou snižování počtu úmrtí souvisejících s»drogami, že takové politiky existují na regionální úrovni nebo že mají specifický akční plán prevence úmrtí souvisejících s»drogami.
Fifteen European countries report that their national drug strategy includes a part dedicated to the reduction of drugrelated deaths, that such policies exist at regional level, or that they have a specific action plan for the prevention of drugrelated deaths.
Rakousko uvádí, že strategický dokument se připravuje.
Austria reports that a¢strategy paper is being prepared.
v»rozmezí 1 až 2»% ročně.
Interventions
Relativní důležitost různých příčin úmrtí se mezi jednotlivými zeměmi a»v»čase liší.
The relative importance of the different causes of death varies between countries and over time.
Obecně bývá hlavní příčinou úmrtí předávkování drogami, které je příčinou až 50–60»% úmrtí mezi injekčními uživateli drog v»zemích s»nízkou prevalencí HIV/AIDS.
Generally, though, the main cause of death among problem drug users is drug overdose, accounting for up to 50–60¢% of deaths among injectors in countries with low prevalence of HIV/AIDS.
Vedle HIV/AIDS a»dalších chorob patří k»často uváděným příčinám úmrtí sebevražda a»zneužívání alkoholu, jak dokládá nedávná studie ve Stockholmu, která zjistila, že 17»% úmrtí v»kohortě uživatelů převážně opiátů byly sebevraždy a»15»% nehody. Alkohol figuroval ve 30»% úmrtí (Stenbacka a»kol., 2010).
In addition to HIV/AIDS and other diseases, frequently reported causes of deaths include suicide and alcohol abuse, as illustrated by a recent study in Stockholm, which found that 17¢% of the deaths among a¢cohort of mainly opioid users were from suicide and 15¢% were accidental.
Úmrtí nepřímo související sužíváním drog
By combining existing data from Eurostat and HIV/AIDS surveillance, the EMCDDA has estimated that about 2¢100¢people died of HIV/AIDS attributable to drug use in the European Union in 2007¢(147
Léčba významně snižuje riziko úmrtí uživatelů drog (Davoli a»kol., 2007), i»když se objevují rizika související s»tolerancí drog při zahájení nebo ukončení léčby.
Treatment reduces significantly the mortality risk of drug users (Davoli et al., 2007), although risks related to drug tolerance arise when entering or leaving treatment.
Studie ukazují, že riziko úmrtí vyvolaného drogami při relapsu po léčbě nebo v»týdnech následujících po propuštění z»věznice je významně zvýšené.
Studies show that the risk of druginduced death on relapse after treatment or in the weeks after release from prison is substantially elevated.
To vedlo k»publikaci doporučení WHO-Europe ohledně prevence předávkování ve věznicích a»zlepšení kontinuity péče po propuštění (WHO, 2010).
This led to the publishing of WHO-Europe recommendations regarding overdose prevention in prisons and improved continuity of care after release (WHO, 2010).
Kombinací existujících údajů z»Eurostatu a»sledování HIV/AIDS odhadlo centrum EMCDDA, že v»roce 2007 v»Evropské unii zemřelo asi 2»100 osob na HIV/AIDS, které lze připsat užívání drog (147), přičemž k»90»% těchto úmrtí došlo ve Španělsku, Francii, Itálii a»Portugalsku.
deaths occurring in Spain, France, Italy and Portugal.
Po zavedení vysoce aktivní retrovirové léčby v»roce 1996 poklesla úmrtnost na HIV/AIDS výrazně ve většině členských států EU, avšak v»Estonsku a»Lotyšsku od roku 2003 stoupá.
Following the introduction of highly active antiretroviral therapy in 1996, HIV/AIDS mortality decreased markedly in most EU Member States, but it has been increasing in Estonia and Latvia since 2003.
Nejvyšší úmrtnost na HIV/AIDS mezi uživateli drog hlásí Portugalsko, po něm Estonsko, Španělsko, Lotyšsko a»Itálie, přičemž ve většině ostatních zemí jsou tato čísla nízká (148).
The highest HIV/AIDS mortality rates among drug users are reported for Portugal, followed by Estonia, Spain, Latvia and Italy; in most other countries the rates are low¢(148).
Ve svých pokynech pro substituční léčbu v»nedávné době uvedly Dánsko a»Norsko prioritně buprenorfin kvůli jeho farmakologickému bezpečnostnímu profilu.
Denmark and Norway have recently prioritised buprenorphine in their guidelines for substitution treatment because of its pharmacological safety profile.
Španělsko v»nedávné době schválilo kombinaci buprenorfin-naloxon pro pacienty v»programech substituční léčby prováděných národním zdravotnickým systémem s»cílem snížit úmrtí vyvolaná drogami.
Spain has recently approved the buprenorphine–naloxone combination for patients in substitution programmes carried out by the national health system, with the aim of reducing druginduced deaths.
K»dalším chorobám, které jsou příčinou určitého podílu úmrtí mezi uživateli drog, patří chronická onemocnění, jako například choroby jater hlavně v»důsledku nákazy hepatitidou C»(HCV) a»často zhoršené nadměrným užíváním alkoholu a»souběžnou infekcí HIV.
Other diseases that also account for a proportion of deaths among drug users include chronic conditions such as liver diseases, mainly due to hepatitis C (HCV) infection and often worsened by heavy alcohol use and HIV co-infection.
Úmrtí způsobená jinými infekčními nemocemi jsou vzácnější.
Deaths caused by other infectious diseases are rarer.
K»neinfekčním příčinám úmrtí patří hlavně rakovina a»kardiovaskulární potíže (149).
Non-infectious causes of death mainly include cancer and cardiovascular problems¢(149).
Vedle zlepšení přístupu k»protidrogové léčbě byly zkoumány další intervence ke snížení rizika předávkování uživatelů drog.
Alongside improving access to drug treatment, other interventions to reduce overdose risks in drug users have been studied.
Tyto intervence se zabývají osobnostními a»situačními faktory a»faktory souvisejícími s»užíváním drog.
These interventions address personal, situational and drug-use related factors.
Nedávný přehled důkazů (Rome a»kol., 2008) doporučil zvýšit povědomí praktických lékařů o»nebezpečích souběžné preskripce více léků, zvláště antidepresiv.
A recent review of the evidence (Rome et al., 2008) recommended raising awareness among general practitioners of the dangers of multiple prescriptions, in particular of antidepressants.
V»Lucembursku byla přijata opatření ke kontrole souběžné preskripce více léků klientům v»substituční léčbě, která mají snížit akutní stavy, v»nichž figuruje užívání benzodiazepinů.
Measures to control the prescription of multiple drugs to substitution clients, and thereby to reduce emergencies involving the use of benzodiazepines, have been taken in Luxembourg.
Dalším příčinám úmrtí mezi uživateli drog byla věnována mnohem menší pozornost, bez ohledu na skutečnosti, které naznačují, že mají na úmrtnost značný dopad.
Other causes of death among drug users have received much less attention, despite indications of a considerable impact on mortality.
Nedávná studie WHO (Degenhardt a»kol., 2009) odhadla, že v»Evropě mohou sebevraždy a»úrazy představovat asi jednu třetinu úmrtí, která lze připsat problémovému užívání drog, což by znamenalo několik tisíc úmrtí ročně.
A recent WHO study (Degenhardt et al., 2009) estimated that, in Europe, suicides and trauma could account for about one third of the mortality attributable to problem drug use, which would imply several thousand deaths every year.
Co se týká konkrétně sebevražd, z»přehledu literatury (Darke a»Ross, 2002) vyplynulo, že uživatelé heroinu měli 14krát vyšší riziko sebevraždy než běžná populace.
Regarding specifically suicide, a literature review (Darke and Ross, 2002) found that heroin users had a 14 times higher risk of suicide death than the general population.
Jako běžná intervence ke snížení počtu úmrtí vyvolaných drogami je v»Evropě hlášeno poskytování informačních materiálů (150).
The provision of information materials is reported as a¢common intervention to reduce druginduced deaths in Europe¢(150).
Mnoho zemí uvádí, že zajišťuje prevenci předávkování a»učí uživatele drog a»jejich sousedy, přátele a»rodiče a»také poskytovatele služeb, kteří s»uživateli drog pracují, předávkování rozpoznat a»řešit.
Many countries report providing overdose prevention, recognition and response education to drug users and their neighbours, friends and families, as well as to service providers who work with drug users.
Poskytování těchto intervencí je však mnohdy sporadické a»omezené.
The provision of these interventions is, however, often sporadic and limited.
) Viz tab. DRD-5 (část iii) ve Statistickém věstníku 2010. )
Following an epidemic of fentanyl overdoses, Estonian experts are now calling for the introduction of overdose prevention programmes in the country.
Viz obr.
Belgium, the
DRD-7 (část ii) ve Statistickém věstníku 2010.)
Information on the number of deaths related to drug driving remains scarce.
Co se týká konkrétně souvislosti s»kokainem, viz „Zdravotní důsledky užívání kokainu“ v»kapitole 5. )
Some studies suggest increased risks of accidents associated with illicit drug use, and that the combined use of drugs and alcohol causes additional impairment (EMCDDA, 2008b).
HSR-8 ve Statistickém věstníku 2009.
(148) See Figure DRD-7 (part ii) in the 2010 statistical bulletin.(149) In particular related to cocaine, see ‘Health consequences of cocaine use’ in Chapter 5.(150) See Table HSR-8 in the 2009 statistical bulletin.
Belgie, Česká republika, Estonsko a»Nizozemsko hlásí provozování systémů včasného varování, které shromažďují a»šíří informace o»nových drogách nebo nebezpečných kombinacích prostřednictvím nízkoprahových agentur, ubytoven nebo léčebných zařízení.
Czech Republic, Estonia and the Netherlands report the operation of earlywarning systems that collect and disseminate information about new drugs or dangerous combinations via lowthreshold agencies, shelters or treatment facilities.
V»Nizozemsku byl v»roce 2009 testován a»v»současnosti je rozšiřován systém monitorování akutních zdravotních příhod souvisejících s»drogami.
In the Netherlands, a monitoring system for drugrelated acute health incidents was tested in 2009 and is now being expanded.
2009 byl v»Anglii zahájen projekt, v»němž byly 950»příslušníkům rodin uživatelů drog rozdány injekční stříkačky už předem naplněné naloxonem.
with naloxone to 950 family members of drug users started in England.
Balíčky obsahující jednorázové injekce naloxonu jsou v»rámci probíhající studie rozdávány také uživatelům opiátů propouštěným z»věznice v»Anglii, Skotsku a»Walesu.
Packs containing one-shot injectors of naloxone are also given, as part of an ongoing study, to opioid users leaving prison in England, Scotland and Wales.
Předem naplněné injekční stříkačky jsou k»dispozici v»Itálii prostřednictvím protidrogových zařízení, používají se zkušebně v»Portugalsku a»byly zavedeny v»Bulharsku.
Pre-filled syringes are available in Italy via drugs agencies, are used in a trial in Portugal and have been introduced in Bulgaria.
V»rámci uživateli vedeného projektu v»Kodani bylo zahájeno poskytování naloxonu ve formě nosního spreje.
The provision of a nasal spray of naloxone has started through a user-led project in Copenhagen.
Přístupem, který by mohl zachránit mnoho životů, je školení o»předávkování kombinované s»dávkou naloxonu – který působí proti účinkům opiátů – k»domácí aplikaci.
Overdose training combined with a take-home dose of naloxone¢— which reverses the effects of opioids¢— is an approach that could save many lives.
Intervence se zaměřují na uživatele drog a»jejich rodiny, tedy osoby, které by mohly být s»uživatelem při předávkování, a»mají jim umožnit podniknout účinná opatření ještě před příjezdem pohotovostní služby.
The intervention targets drug users and their families, the people who could be with a user during an overdose, and is aimed at enabling them to take effective action while awaiting the arrival of emergency services.
Studie ukazují, že vyškolené osoby měly lepší znalosti příznaků předávkování a»vyšší důvěru v»použití naloxonu.
Studies show that those trained demonstrated improved knowledge of the signs of overdose and increased confidence in using naloxone.
Rychlou intervenci při prvních příznacích předávkování umožňují aplikační místnosti s»dohledem.
Supervised drug consumption rooms enable rapid intervention at the first signs of an overdose.
Provozní údaje naznačují, že předávkování drogami v»těchto zařízeních jsou úspěšně zvládána, přičemž nebyla hlášena žádná smrtelná předávkování.
Operational data indicate that drug overdoses occurring in these facilities are successfully managed, with no fatal overdoses reported.
Poskytnutí okamžité pomoci rovněž snižuje dopad nefatálních předávkování, včetně nevratného poškození mozku a»jiných životně důležitých orgánů v»důsledku hypoxie (Hedrich a»kol., 2010).
Providing immediate help also reduces the impact of nonfatal overdose, including irreversible damage to the brain and other vital organs, due to hypoxia (Hedrich et al., 2010).
Kapitola 8Nové drogy avznikající trendy
Chapter 8New drugs and emerging trends
Monitorování nových psychoaktivních látek vEvropě
Monitoring new psychoactive substances in Europe
Užívání nových psychoaktivních látek a»nové vzorce užívání drog, třebaže se obvykle nejdříve objevují u»omezených podskupin populace nebo na několika málo místech, mohou mít významné důsledky pro veřejné zdraví a»protidrogovou politiku.
New psychoactive substances and new patterns of use, though usually first appearing among restricted social groups or in a few locations, can have important implications for public health and for drug policy.
Poskytování včasných a»objektivních informací tvůrcům politik, odborným pracovníkům a»širší veřejnosti o»nových hrozbách je metodicky a»prakticky náročné.
Providing timely and objective information to policymakers, professionals and the wider public on new threats is methodologically and practically challenging.
Má však také rostoucí význam, vzhledem ke stále dynamičtější a»rychle se vyvíjející povaze problému drog v»Evropě.
It is also of growing importance, given the increasingly dynamic and fast-moving nature of the European drugs problem.
Systém včasného varování Evropské unie byl vyvinut jako mechanismus rychlé reakce na objevení nových psychoaktivních látek na drogové scéně.
The European Union’s earlywarning system has been developed as a rapid-response mechanism to the emergence of new psychoactive substances on the drug scene.
informací o»nových psychoaktivních látkách, které mohou představovat zdravotní a»sociální hrozby (EMCDDA, 2007b).
The Council decision on new psychoactive substances¢(1) establishes a European mechanism for the rapid exchange of information on new psychoactive substances that may pose public health and social threats (EMCDDA, 2007b).
Centrum EMCDDA a»Europol v»úzké spolupráci se svými sítěmi národních partnerů mají ústřední úlohu v»provádění systému včasného varování.
The EMCDDA and Europol, in close cooperation with their networks of national partners, are assigned a central role in implementing the earlywarning system.
Jakmile je na evropském trhu zjištěna nová psychoaktivní látka, zajistí členské státy předání informací o»výrobě, obchodování a»užívání drogy centru EMCDDA a»Europolu prostřednictvím národních kontaktních míst sítě Reitox a»národních jednotek Europolu.
Once a¢new psychoactive substance is detected on the European market, Member States ensure that information on the manufacture, traffic and use of the drug is transmitted to the EMCDDA and Europol via the Reitox national focal points and Europol national units.
Rozhodnutí Rady rovněž poskytuje rámec pro hodnocení rizik spojených s»novými látkami (viz EMCDDA, 2010b).
The Council decision also provides a framework for an assessment of the risks associated with new substances (see EMCDDA, 2010b).
Prostřednictvím systému včasného varování mohou být předávány také informace o»látkách známé a»uznávané léčebné hodnoty, ty však podle rozhodnutí Rady nemohou být předmětem hodnocení rizik.
Information on substances of established and acknowledged medicinal value can also be exchanged via the earlywarning system, but these may not be subjected to risk assessment under the Council decision.
) Rozhodnutí Rady 2005/387/JVV ze dne 10.»května 2005 o»výměně informací, hodnocení rizika a»kontrole nových psychoaktivních látek (Úř. věst. L»127, 20.5.2005, s.»32).
(1) Council Decision 2005/387/JHA of 10 May 2005 on the information exchange, risk assessment and control of new psychoactive substances (OJ L¢127, 20.5.2005, p.¢32).
V»posledních letech se objevil velký počet nových, neregulovaných syntetických sloučenin.
A large number of new unregulated synthetic compounds have appeared in recent years.
Tyto látky jsou nabízeny na internetu jako „legální opojení“ a»mají obcházet kontrolu drog.
These substances are marketed on the Internet as ‘legal highs’ and are designed to circumvent drug controls.
Pro současné přístupy monitorování a»kontroly nových psychoaktivních látek představují výzvu.
They constitute a challenge to current approaches for monitoring and controlling new psychoactive substances.
Jak uvádí tato kapitola, za poslední dva roky se objevily nové rostlinné produkty konzumovatelné kouřením, které jsou smíseny se syntetickými kanabinoidy, a»stoupla obliba různých syntetických katinonů.
As reviewed in this chapter, the last two years have seen the emergence of new, smokable herbal products laced with synthetic cannabinoids and the growing popularity of various synthetic cathinones.
Opatření voblasti nových drog identifikovány žádné piperaziny.
Action on new drugs identified in the last two reporting years.
Pouze šest látek bylo rostlinných nebo rostlinného původu a»je pravděpodobné, že nejčastěji hlášenými novými látkami budou i»nadále v»budoucnosti syntetické psychoaktivní látky.
Only six were plants or of plant origin, and it is likely that synthetic psychoactive substances will continue to be the most frequently reported new substances in the future.
V»roce 2009 bylo prostřednictvím evropského systému včasného varování oficiálně ohlášeno 24 nových syntetických psychoaktivních látek.
In 2009, 24 new synthetic psychoactive substances were formally notified via the European earlywarning system.
Jedná se o»největší počet hlášený za jediný rok a»příčinou nárůstu je především zjištění devíti nových syntetických kanabinoidů v»loňském roce.
This is the largest number reported in a single year, and the increase is mainly due to the identification of nine new synthetic cannabinoids in the past year.
V»roce 2009 byly hlášeny také nové látky ze skupin chemických sloučenin, které nové psychoaktivní drogy obvykle poskytují: pět fenetylaminů, dva tryptaminy a»čtyři syntetické katinony.
Also reported in 2009 were new substances belonging to the chemical families usually providing new psychoactive drugs: five phenethylamines, two tryptamines and four synthetic cathinones.
Nebyly hlášeny žádné nové piperaziny ani psychoaktivní rostliny.
No¢new piperazines or psychoactive plants were reported.
Od zřízení systému včasného varování v»roce 1997 bylo centru EMCDDA a»Europolu ohlášeno více než 110 látek.
Since the establishment of the earlywarning system in 1997, more than 110 substances have been notified to the EMCDDA and Europol.
V»posledních pěti letech se objevily nové skupiny látek.
New groups of substances have emerged in the last five years.
Patří k»nim různé piperaziny, syntetické katinony a»syntetické kanabinoidy.
These include various piperazines, synthetic cathinones and synthetic cannabinoids.
V»posledních dvou letech hlášení však nebyly
However, no piperazines have been
V»roce 2009 byly hlášeny tři látky s»léčivými vlastnostmi.
Three substances with medicinal properties were reported in 2009.
Byl mezi nimi pregabalin, lék na předpis dodávaný na trh pod názvem Lyrica a»používaný k»léčbě neuropatické bolesti, epilepsie a»generalizované anxiózní poruchy.
These include pregabalin, a prescription medicine marketed under the name Lyrica and used to treat neuropathic pain, epilepsy and generalised anxiety disorder.
Nedávný přehled farmakovigilančních údajů naznačuje obavy související s»jeho zneužíváním ve Finsku, Švédsku a»Norsku.
A recent review of pharmacovigilance data indicates concerns related to its misuse in Finland, Sweden and Norway.
Informace ze systému včasného varování také nasvědčují tomu, že pregabalin možná figuroval při úmrtích uživatelů ve Finsku, Švédsku a»Spojeném království, kde byl zjištěn při forenzních toxikologických rozborech.
Information from the earlywarning system also suggests that pregabalin may have been involved in the deaths of users in Finland, Sweden and the United Kingdom, where it was found in forensic toxicological analyses.
Údaje uváděné uživateli naznačují, že pregabalin má»účinky podobné alkoholu, GHB (kyselině gamahydroxymáselné), extázi a»benzodiazepinům.
User reports suggest that pregabalin has effects similar to those of alcohol, GHB (gamma-hydroxybutyric acid), ecstasy and benzodiazepines.