natgillin/translations-raw huggingface dataset:
INF-1 (část i) ve Statistickém věstníku 2006.
See Figure INF-6 (part i) in the 2006 statistical bulletin.
Nejúplnější údaje jsou k dispozici pro protilátky anti-HBc, což naznačuje historii infekce.
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe
Prevence infekÏních nemocí
Preventing infectious diseases
ÚÏinná opatùení
Effective responses and Turkey.
Budeme-li vycházet pouze ze studií mladých injekčních uživatelů drog na národní úrovni, má nejvyšší zjištěnou prevalenci (přes 60 %) Portugalsko a nejnižší (pod 40 %) Kypr, Maďarsko, Malta, Rakousko a Slovinsko.
Considering only studies of young IDUs with national coverage, the highest prevalence rates (over 60 %) are found in Portugal and the lowest (under 40 %) in Cyprus, Hungary, Malta, Austria and Slovenia.
Přestože postupy při výběru vzorků mohou vést ke zkreslujícímu zaměření na chroničtější skupinu, je vysoká prevalence protilátek HCV zjištěná v národním vzorku v Portugalsku (67 % ze 108 injekčních uživatelů drog mladších 25 let) znepokojující a může vypovídat o pokračujícím rizikovém chování mladých injekčních uživatelů drog (viz rovněž „Současné trendy v nově uváděných případech HIV“, str. 75).
Although the sampling procedures used may result in bias towards a more chronic group, the high prevalence of HCV antibodies found in a national sample in Portugal (67 % among 108 IDUs under 25 years) is still worrying and may be indicative of continuing high-risk behaviour among young IDUs (see also ‘Recent trends in newly reported HIV cases’, p. 75).
Při snižování šíření infekčních nemocí mezi uživateli drog se osvědčila řada opatření v oblasti veřejného zdraví a panuje stále větší shoda, že největší naději na úspěch má komplexní přístup k poskytování služeb v této oblasti.
A number of public health interventions have been shown to be useful in reducing the spread of infectious diseases among drug users and there is a growing consensus that a comprehensive approach to service provision in this area is most likely to be successful.
Z historického hlediska se diskuse z velké části zaměřovala na prevenci infekce HIV mezi injekčními uživateli drog, zároveň je však stále více vnímána nutnost účinných opatření zaměřených na omezení šíření hepatitidy a nezbytnost prevence šíření infekčních nemocí mezi neinjekčními uživateli drog.
Historically, the debate has largely focused on the prevention of HIV infection among drug injectors, but the need for effective measures to inhibit the spread of hepatitis has increasingly become recognised, as has the need to prevent the spread of infectious diseases among non-injecting drug users.
Je třeba poznamenat, že účinnost byla nejvíce prokázána v oblasti prevence infekce HIV mezi injekčními uživateli drog.
It must be noted that evidence on effectiveness is strongest for the prevention of HIV infection among drug injectors.
Velké množství dostupných důkazů naznačuje, že opatření mohou být považována za účinná a dostupnost všech typů léčby poskytuje ochranu (Farrell a kol., 2005; WHO, 2005).
A robust body of available evidence shows that interventions can be considered effective and that access to treatment of all types provides protection (Farrell et al., 2005; WHO, 2005).
Od poloviny 90. let 20. století se opatření na evropské úrovni vyznačovala nárůstem poskytování léčby drogové závislosti (viz kapitola 2), což se obecně zdá být jeden z faktorů přispívající k relativně optimistické situaci, která v současné době v Evropě v oblasti epidemického šíření HIV mezi injekčními uživateli panuje.
Since the mid1990s, the European response has been characterised by an increasing provision of drug dependence treatment (see Chapter 2), and overall this appears to be one of the elements that have contributed to the relatively encouraging picture now seen in Europe in terms of epidemic spread of HIV among injectors.
Údaje o prevalenci protilátek HCV u nových injekčních uživatelů drog (injekčně užívajících drogy méně než 2 roky) jsou kusé a zahrnují malé vzorky, mohou však představovat lepší zástupný ukazatel nedávné míry výskytu než údaje o mladých injekčních uživatelích.
Treatment is only one part of a comprehensive approach to HIV prevention. Other elements include a range of information, education and communication techniques, voluntary infectious disease counselling and testing, vaccination and the distribution of sterile injecting equipment and other prophylactics.
Informace dostupné za období 2003–2004 ukazují, že nejvyšší prevalence u nových injekčních uživatelů drog (přes 40 %) byla zjištěna ve vzorcích z Řecka, Polska, Spojeného království a Turecka a nejnižší prevalence (pod 20 %) ve vzorcích z Belgie, České republiky, Řecka, Kypru a Slovinska.
These measures, as well as the provision of medical treatment services at lowthreshold agencies, or even sometimes at street level, can help to establish or improve communication with active drug users and their sexual partners regarding the risk and prevention of the health consequences of drug use.
Nízká prevalence byla zjištěna v malých (ale národních) vzorcích nových injekčních uživatelů na Kypru (pouze dva z 23 uživatelů měli pozitivní testy na protilátky HCV, tj. 9 %) a ve Slovinsku (dva z 32 uživatelů měli pozitivní testy, tj. 6 %).
A general commitment to a comprehensive approach does not mean that all these service elements are equally developed or supported at national level. However, some consensus appears to be emerging.
Prevalence markerů viru hepatitidy typu B (HBV) se rovněž značně liší jak v rámci jednotlivých zemí, tak mezi nimi.
The prevalence of hepatitis B virus (HBV) markers also varies greatly both within and between countries.
Léčba je pouze jednou součástí komplexního přístupu k prevenci HIV.
The most complete data are for anti-HBc, which indicates a history of infection.
Další postupy zahrnují poskytování široké škály informací, vzdělávací a komunikační aktivity, dobrovolné poradenství a testování na infekční onemocnění,
In Finland, hepatitis B notifications among IDUs have fallen steeply in recent years, possibly as a result of vaccination programmes and a comprehensive needle and syringe exchange system.
INF-12 (část i) ve Statistickém věstníku 2006.
) See Figure INF-12 (part i) in the 2006 statistical bulletin.
Kapitola 7: Infekční nemoci a úmrtí související s drogami
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths
Obr. 11: Priority v rámci vybraných opatření na prevenci infekčních nemocí mezi uživateli drog a rozsah uplatnění těchto opatření podle stanoviska národních expertů: shrnutí pro zúčastněné země
Figure 11: Priority for and extent of use of selected measures to prevent infectious diseases in drug users, according to national expert opinion: summary for responding countries
Programy výměny injekčních jehel a stříkaček
Needle and syringe programmes
Informace, osvěta, komunikace (IEC)
Information, education, communication (IEC)
Individuální poradenství – IEC
One to one IEC counselling
Dobrovolné poradenství a testování u infekčních chorob
Voluntary counselling and testing for infectious diseases
Terénní zdravotní osvěta
Outreach health education
Snadný přístup k léčbě u infekčních chorob
Easy access to treatment for infectious diseases
Očkování proti hepatitidě
Hepatitis vaccination
Školení bezpečnější injekční aplikace
Safer injecting training
Pravidelný screening vysoce rizikových skupin
Routine screening high risk groups
Propagace kondomů
Condom promotion
0 Vzdělávání vrstevníků – IEC
0 IEC-peer education
Běžné nebo převládající užívání
Common or predominant use
Vyhodnocené jako priorita
Rated as a priority
Hodnocení priorit z 23 zemí EU a Bulharska a Norska.
NB: Priority ratings from 23 EU countries plus Bulgaria and Norway.
Toto hodnocení neposkytly Irsko, Kypr, Litva a Nizozemsko.
Countries not supplying these ratings were Ireland, Cyprus, Lithuania and the Netherlands.
Hodnocení o „rozsahu uplatnění“ opatření poskytli experti ze všech 25 zemí EU a Bulharska a Norska.
Ratings on the ‘extent of use’ were provided by experts from all 25 EU countries plus Bulgaria and Norway.
V Belgii hodnocení vypracovalo Francouzské a Vlámské společenství zvlášť, celkem tedy bylo poskytnuto 28 odpovědí.
The French and Flemish Communities in Belgium provided separate ratings, bringing the total number of replies to 28.Sources: National focal points expert survey, SQ 23 (2004) question 5.
Odborný průzkum národních kontaktních míst: SQ 23 (2004) otázka 5.
19 3 terms of the implementation of interventions in this area (
) Viz obr. NSP-3 ve Statistickém věstníku 2006.)
) See Figure NSP-3 in the 2006 statistical bulletin.)
Stručný přehled důkazů o účinnosti programů výměny jehel a stříkaček je uveden ve výroční zprávě za rok 2005 (s. 68).)
See the 2005 annual report for a brief summary of the evidence on effectiveness of needle and syringe programmes (p. 68).)
Viz tab. NSP-2 ve Statistickém věstníku 2006.
See Table NSP-2 in the 2006 statistical bulletin.
Pokrytí programy výmåny a distribuce injekÏních stùíkaÏek v Evropå: je dostateÏné?
Syringe coverage in Europe: is it sufficient? cient?
Sloučení údajů o distribuci a prodeji naznačuje, že během jednoho roku injekční uživatelé drog získají v průměru v České republice 125 a ve Finsku 140 injekčních stříkaček.
Combining distribution and sales data suggests that, in a year, drug injectors obtain on average 125 syringes in the Czech Republic and 140 syringes in Finland.
Přestože téměř všechny členské státy hlásí dostupnost programů výměny injekčních jehel a stříkaček, dopad tohoto druhu intervence závisí na tom, zda míra poskytování je adekvátní potřebě injekčních uživatelů drog.
Most information on mortality among problem drug users in Europe refers to opioid users. Mortality related to other forms of drug use is less well known but remains an important public health issue.
Je známo, že četnost injekčního užívání mezi uživateli drog ovlivňuje řada faktorů, včetně vzorců užívání, stupně závislosti a typu užívané drogy.
Many factors are known to influence injecting frequency among those using drugs, including patterns of use, level of dependency and type of drug used.
Nedávná studie, která zkoumala vztah mezi prevalencí HIV a pokrytím programy distribuce injekčních stříkaček, naznačila, že behaviorální faktory, jako např. četnost injekčního užívání a osobní opakované používání stříkaček, výrazně ovlivňují počet distribuovaných stříkaček nutných k dosažení významného poklesu prevalence HIV (Vickermann a kol., 2006).
A recent study exploring the relationship between HIV prevalence and the coverage of syringe distribution suggested that behavioural factors, e.g. injecting frequency and personal reuse of syringes, strongly influence the level of syringe distribution required to achieve a substantial decrease in HIV prevalence (Vickerman et al., 2006).
Měření pokrytí programy výměny a distribuce injekčních stříkaček tvoří důležitou složku chápání pravděpodobných účinků distribuce injekčních stříkaček při prevenci chorob a posuzování nenaplněných potřeb.
The measurement of syringe coverage is an important component of understanding the likely effects of syringe distribution in disease prevention and for assessing unmet needs.
Při interpretaci těchto údajů je však důležité vzít v úvahu dostupnost injekčních stříkaček prodejem v lékárnách (ceny, hustota sítě lékáren) i vzorce chování injekčních uživatelů drog a faktory prostředí.
However, it is important to take account of the availability of syringes through pharmacies sales (prices, density of pharmacy network) as well as drug injectors’ behavioural patterns and environmental factors in interpreting these data.
Tato otázka je podrobněji rozebrána ve Statistickém věstníku 2006.
This issue is further discussed in the 2006 statistical bulletin.
) Technické poznámky viz Statistický věstník 2006.
See the 2006 statistical bulletin for technical notes.
několik málo míst, přičemž pouze Německo a Francie hlásí v tomto směru větší aktivitu (asi 200 automatů v Německu a 250 ve Francii).
A collaborative study that started within an EMCDDA project examined mortality among opioid users recruited in treatment in eight European locations (196).
Jedinou zemí EU, v níž je výměna injekčních jehel a stříkaček běžně dostupná ve vězeňském prostředí, je Španělsko. V roce 2003 zde byly tyto služby poskytovány ve 27 věznicích.
The study found a very high mortality among opioid users compared with their peers: 6–20 times higher among males and 10–50 times higher among females.
Pro některé injekční uživatele drog může být nákup stříkaček v lékárnách hlavním zdrojem kontaktu se zdravotnickými službami, což skýtá možnost využít toto kontaktní místo pro další služby.
It was estimated that in six of the locations (Amsterdam, Barcelona, Dublin, London, Rome and Vienna) 10–23 % of the overall mortality among adults aged 15–49 years could be attributed to opioid use, mainly overdoses, AIDS and external causes (accidents, suicides).
V rámci rozšiřování úlohy lékáren je důležitá motivace a podpora lékárníků při rozvoji služeb nabízených uživatelům drog, ovšem v současné době provádí výraznější investice v této oblasti pouze Francie, Portugalsko a Spojené království.
Roughly one third of these drugrelated deaths were due to overdoses, although this proportion was higher in cities with a low prevalence of HIV infection among drug injectors, and is likely to increase once highly active antiretroviral treatment (HAART) becomes more widely available.
Úmrtnost a úmrtí související s drogami
mortality 9.5 times higher than in the general population, but with a decreasing trend.
Geografické pokrytí poskytovaných služeb se zvyšuje také prostřednictvím výměnných programů v lékárnách. Dostupnost čistých injekčních stříkaček se může rovněž zvýšit prodejem stříkaček v lékárnách.
A mortality cohort study carried out in the Czech Republic found that the mortality of stimulant users was 4–6 times higher (standardised mortality ratio — SMR) than that of the general population, while that of opioid users was 9–12 times higher.
V Severním Irsku je v současné době výměna injekčních jehel a stříkaček organizována výhradně prostřednictvím lékáren.
A French cohort study that followed individuals arrested for heroin, cocaine or crack use found that male mortality was five times higher and female
Viz EMCDDA (2002b).
See EMCDDA (2002b).
Kapitola 7: Infekční nemoci a úmrtí související s drogami
Chapter 7: Drugrelated infectious diseases and drugrelated deaths users (for example, homelessness, mental illness, violence, poor nutrition) may also contribute substantially to the high mortality in this group.
Spojeném království, vyplývá, že hlavní újmou spojenou s užíváním drog jsou úmrtí (MacDonald a kol., 2005).
In addition, AIDS related to intravenous drug use accounted for 1 528 deaths in 2002 (197), although this is probably an underestimate.
třetina těchto úmrtí souvisejících s drogami byla způsobena předávkováním.
Other causes of drugrelated deaths, such as illness (e.g. hepatitis), violence and accidents, are more difficult to assess, but it is likely that they account for an important number of deaths.
Tento poměr byl však vyšší ve městech s nízkou prevalencí infekce HIV mezi injekčními uživateli drog a je pravděpodobné, že s rozšířením dostupnosti vysoce účinné antiretrovirové léčby (HAART) dojde ke zvýšení.
It has been estimated that 10–20 % of deaths among young adults in European cities can be attributed to opioid use (see above). To this should be added mortality related to other forms of drug use, although this is very difficult to quantify.
V této části a v protokolu EMCDDA se výraz „úmrtí související s drogami“ používá pro úmrtí způsobené užitím jedné nebo více drog, k němuž zpravidla došlo krátce po požití látky/látek.
million inhabitants, with rates of over 25 being found in Denmark, Estonia, Luxembourg, Finland, the United Kingdom and Norway.
Další výrazy používané pro popis těchto úmrtí jsou „předávkování“, „otravy“, „úmrtí vyvolaná drogou“ nebo „náhlá úmrtí související s drogami“ (198).
Among males aged 15–39 years, mortality rates are typically three times higher (averaging 40 deaths per million), with seven countries presenting rates over 80 deaths per million.
Kohortová studie úmrtnosti provedená v České republice zjistila, že úmrtnost uživatelů stimulantů byla 4–6krát vyšší (standardizovaný index úmrtnosti, SMR) než u běžné populace, zatímco úmrtnost uživatelů opiátů byla 9–12krát vyšší.
Drugrelated deaths accounted for 3 % of all deaths among Europeans aged 15–39 in 2003–04, and for more than 7 % in Denmark, Greece, Luxembourg, Malta, Austria, the United Kingdom and Norway.
Francouzská kohortová studie, která sledovala osoby zadržené za užívání heroinu, kokainu nebo cracku, zjistila úmrtnost mužů 5krát vyšší a úmrtnost žen 9,5krát vyšší než u běžné populace, ovšem s klesající tendencí.
These figures should be considered minimum estimates, and it should also be taken into account that, despite improvements, there are still important differences in quality of reporting between countries, such that direct comparisons should be made with caution (200).
V letech 1990–2003 uváděly země EU každý rok 6 500 až 9 000 úmrtí, což celkově představuje více než 113 000 úmrtí během tohoto období.
Opioids are present in most cases of ‘acute drugrelated deaths’ due to illegal substances reported in the EU, although in many cases other substances are also identified during the toxicological examination, in particular alcohol, benzodiazepines and, in some countries, cocaine.
Tyto údaje je možné považovat za minimální odhad vzhledem k tomu, že v mnoha zemích pravděpodobně dochází k podhodnocení uváděných hodnot (199).
In Europe most cases of opioid deaths are related to heroin, but other
Jak uživatelé opiátů stárnou, úmrtnost se zvyšuje s tím, jak se k úmrtím z předávkování a jiných externích příčin (např. sebevražda a násilí) přidávají úmrtí způsobená chronickými stavy (cirhózou, rakovinou, chorobami dýchacích cest, endokarditidou, AIDS) (národní zprávy Nizozemska, 2004 a 2005, Zdravotnické služby města Amsterodamu).
Drugrelated death is a complex concept. In some reports it refers only to deaths caused directly by the action of psychoactive substances, while in other cases it includes also deaths in which drug use played an indirect or circumstantial role (traffic accidents, violence, infectious diseases).
Navíc mohou k vysoké úmrtnosti uživatelů drog podstatným způsobem přispívat i životní podmínky této skupiny (např. bezdomovectví, duševní onemocnění, násilí, špatná výživa).
A recent report that analysed the types of harm caused by illegal drug use in the United Kingdom estimated that drugrelated death was the main harm related to drug use (MacDonald et al., 2005).
Úmrtnost populace v důsledku užívání drog se v jednotlivých evropských zemích velmi liší a pohybuje se v rozmezí od 0,2 do 50 úmrtí na milion obyvatel (průměrně 13 úmrtí).
Opioid overdose is one of the leading causes of death among young people in Europe, particularly among males in urban areas.
Ve většině zemí se pohybuje v rozmezí od 7 do 30 úmrtí na milion obyvatel, přičemž míra převyšující 25 úmrtí byla zjištěna v Dánsku, Estonsku, Lucembursku, Finsku, Spojeném království a Norsku.
At present, overdose is also the main cause of death among opioid users in the EU as a whole, in particular in countries with a low prevalence of HIV among injectors (see ‘Mortality among problem drug users’, p. 80).
U mužů ve věku 15–39 let je úmrtnost zpravidla třikrát vyšší (v průměru 40 úmrtí na milion obyvatel) a v sedmi zemích je uváděna vyšší než 80 úmrtí na milion obyvatel.
In this section, and in the EMCDDA protocol, the term ‘drugrelated deaths’ refers to those deaths caused directly by the consumption of one or more drugs and, generally, occurring shortly after the consumption of the substance(s).
Úmrtí související s drogami tvořila 3 % všech úmrtí Evropanů ve věku 15–39 let v letech 2003–2004 a představovala více než 7 % v Dánsku, Řecku, Lucembursku, na Maltě, v Rakousku, Spojeném království a Norsku.
Other terms used to describe such deaths include ‘overdoses’, ‘poisonings’, ‘drug-induced deaths’ or ‘acute drug
Onemocnění AIDS související s nitrožilním užíváním drog bylo dále příčinou 1 528 úmrtí v roce 2002 (197), ačkoli tento údaj je pravděpodobně podhodnocený.
Between 1990 and 2003, from 6 500 to over 9 000 deaths were reported each year by the EU countries, adding up to more than 113 000 deaths during this period.
Další příčiny úmrtí souvisejících s drogami, jako jsou onemocnění (např. hepatitida), násilí a nehody, se vyhodnocují mnohem obtížněji, pravděpodobně však představují velký počet úmrtí.
These figures can be considered as a minimum estimate owing to probable
Podle odhadů je možné připsat 10–20 % úmrtí mladých dospělých v evropských městech užívání opiátů (viz výše).
The majority of drug users who overdose are men (202), accounting for 65–100 % of cases, and in most countries the proportion ranges between 75 % and 90 %, with the highest proportion of females in the Czech Republic, Poland and Finland and the lowest in Greece, Italy and Cyprus.
K tomu bychom měli přičíst úmrtnost související s jinými formami užívání drog, kterou je však velmi obtížné vyčíslit.
These findings must be interpreted in the context of differential rates of opioid use and injecting between men and women.
Úmrtí související s drogami
19 9 under-reporting in many countries (
Úmrtí související s opiáty
In most countries the figure lies in the range of 7–30 deaths per
Úmrtí související s drogami je složitý pojem. V některých zprávách se tento výraz používá pouze pro úmrtí způsobená účinky psychoaktivních látek, zatímco jinde tento pojem zahrnuje rovněž úmrtí, při nichž užívání drog hrálo nepřímou nebo vedlejší úlohu (dopravní nehody, násilí, infekční onemocnění).
Most overdose victims are between 20 and 40 years old, with the mean age in most countries lying in the mid-30s (but ranging from 20 to 44 years).
Z odhadů nedávné zprávy, která se zabývala typy újmy způsobenými nezákonným užíváním drog ve
The mean age of overdose victims is lowest in Estonia, Slovenia, Bulgaria and Romania and highest in the Czech Republic, the Netherlands, Poland
Tento údaj se týká západní a střední oblasti Evropy podle klasifikace Světové zdravotnické organizace a zahrnuje některé státy, které nejsou členy EU, a celkový počet úmrtí v Estonsku, Lotyšsku a Litvě (východní oblast).
The figure refers to the western and central areas of WHO Europe, which include some non-EU countries, and the total deaths for Estonia,
) Tato je definice schválená skupinou národních expertů EMCDDA.
) This is the agreed common definition by the EMCDDA group of national experts.
V současné době má většina zemí národní případové definice, které jsou stejné nebo podobné jako definice EMCDDA, ačkoli některé země sem nadále zahrnují případy úmrtí v důsledku zneužití psychoaktivních léků nebo úmrtí, která nebyla způsobena předávkováním, obecně však jako omezené procento (viz Statistický věstník 2006, metodická poznámka „Drug-related deaths summary: definitions and methodological issues“ (Shrnutí úmrtí souvisejících s drogami – definice a metodické otázky).
At present, most national case definitions are the same as the EMCDDA definition or very similar, although some countries still include cases due to psychoactive medicines or non-overdose deaths, generally as a limited proportion (see the 2006 statistical bulletin methodological note ’Drug-related deaths summary: definitions and methodological issues’.
Část 1: EMCDDA definition (Definice EMCDDA) a část 2: National definitions (Národní definice) a „DRD Standard Protocol, version 3.0“ („Standardní protokol DRD, verze 3.0“).
Section 1: EMCDDA definition and Section 2: National definitions and ’DRD standard protocol, version 3.0’).
DRD-2 (část i), DRD-3, DRD-4 ve Statistickém věstníku 2006.) Viz tab.
) See Tables DRD-2 (part i), DRD-3, DRD-4 in the 2006 statistical bulletin.)
DRD-1 (část iii) a (část iv) ve Statistickém věstníku 2006.)
See Table DRD-1 (part iii) and (part iv) in the 2006 statistical bulletin.)
Viz obr. DRD-1 ve Statistickém věstníku 2006.
See Figure DRD-1 in the 2006 statistical bulletin.)
Výroční zpráva za rok 2006: Stav drogové problematiky v Evropě
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe use among young people.