natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nezaměstnanostbyla připisována mladým lidem, kteří přecházeli ze školy do pracovníhoživota, nebo pracovníkům, kteří se po krátkodobé nezaměstnanosti a rekvalifikaci, při níž jim mohl pomoci ESF, vrátili na trh práce.
Unemployment was put down to young people making thetransition from school to working life or to workers having brief periodsof unemployment after which, following retraining that the ESF couldassist with, they would rejoin the labour market.
V roce 1957bylo 70 milionů zaměstnaných lidí a pouze 2,6 milionu nezaměstnaných,což znamenalo něco přes 3,5 % nezaměstnaných.
In 1957 there were70 million employed with only 2.6 million unemployed which meant anunemployment rate of just over 3.5%.
Mnoho Italů odešlo do Belgie v roce 1946, kdy byla uzavřena vládní dohoda,na jejímž základě pracovali v dolech Valonska výměnou za slib, že Belgiebude dodávat uhlí do Itálie.
The main exception was Italy, which accounted for nearly two-thirds ofthe EEC's jobless with almost 1.7 million people out of work.
V důsledku toho byli Italové hlavními příjemcipříspěvků na rekvalifikaci a přesídlování v počátcích existence Evropskéhosociálního fondu.
Italian workers from the much poorer and agriculture-based south of the country,where unemployment was endemic, were therefore migrating to find jobs,either in the industrialising north of the country or further afield.
Jinou zemí, která Fond pravidelně využívala, bylo Západní Německo.
Between1955 and 1971, as many as 9 million workers left southern Italy.
To se soustředilo na využití těchto prostředkůna rekvalifikaci lidí, kteří utrpěli pracovní úraz.
Similarly,and although not then a Member State of the EEC, over a million Spaniards from Andalucía, in southern Spain, moved north to the industrial engine of the country, Catalonia, between1950 and 1970.
V počátečních letech Fond využívalyvlády EHS, aby se vypořádaly s problémy na národní úrovni.Komise automaticky přijímalažádosti.
Many Italians went to Belgium following a 1946 governmental agreement,under which they worked in themines of Wallonia in exchange for Belgium pledging to supply coalto Italy.
Vzhledem k tomu, že ne -existovala žádná překlenovací evrop-
As a consequence, Italianswere the major beneficiaries of the European Social Fund for retraining and resettlement grants in itsearly stages.
πϖ7080146_50ψΕΣΦ ΧΣ Ινηαλτ.θξδ7:Μισε εν παγε 1 22.11.2007 0:57 Υηρ Σειτε 11 ská strategie, prostředky byly použí -vány na širokou škálu konkrétníchprojektů, místo aby byly využí -vány strategicky.
Another country which used the Fund regularly was West Germany,which concentrated on using itto retrain people who had suffered accidents at work.
Nicméně Fond jako prvníposkytl příklad pravidla profondy Společenství, pravidla,které platí dodnes: Finance EHS musí být vyrovnány s národními financemi.
In its early years, the Fundwas used by EEC governments to deal with problemsat a national level.
Jakmile byly finance schváleny,byly převedeny na vládní pro -jekty pro rekvalifikaci a přesíd -lení provozované veřejným sektorem. Soukromé společnosti sev této době na ESF nepodílely.
Applications were automaticallyaccepted by the Commission.Since there was no overarching European strategy, resourceswere spread across a wide rangeof ad-hoc projects rather than beingused strategically.
Vliv Fondu byl patrný ihned – podle některých odhadů pomohl v letech 1960až 1973 jednomu milionu pracovníků, aby se vrátili do práce.
Once funding was approved, it was channelled into gov-ernment-run retraining and resettlement projects operated by the publicsector.
V té doběevropská ekonomika vzkvétala, protože byla stimulována obnovou a posilována levnou ropou.
At this time, private companies did not participate in the ESF.
ESF VYRŮSTÁZDĚTSKÝCHŠATŮ
OUT OF ITS CLOTHES
Počet žádostí rychle rostl a Fond se stal obětí svého vlastního úspěchu.
The number of applications grew rapidly and the Fund became a victim ofits own success.
Brzypřestaly stačit peníze; fondy musely být alokovány a využívány efektivněji.
Soon there was no longer enough money; funds had to beallocated and used more efficiently.
Připravily základ pro první reformu ESF v roce 1971.
THE1970SFacing financial challenges
Sedmdesátá léta 20. století (zejména rok 1973, kdy propukla ropnákrize) byla svědkem zpomalování evropské ekonomiky a znamenalakonec období, o němž se někdy mluví jako o zlatém věku ekonomickéhorůstu v Evropě.
The 1970s (particularly with the 1973 oil crisis) saw a slow-down in the European economy and marked the end of what is sometimes referred toas the Golden Age of economic growth in Europe.
Když v roce 1973 stoupla cena ropy –potom, co Organizace arabských zemí vyvážejících ropu (OAPEC) zastavila dodávky ropy dozemí, které podporovaly Izrael ve válce s Egyptem a Sýrií –, ovlivnilo tovšechny oblasti ekonomiky, tedy i zaměstnanost.
When oil prices soared in 1973 after the Organization of Arab Petroleum Exporting Countries(OAPEC) stopped shipping oil to countries that supported Israel in its warwith Egypt and Syria, all parts of the economy were affected, includingemployment.
Situaci ještě více zhoršilaenergetická krize v roce 1979.
The 1979 energy crisis made things even worse.
První reforma Evropského sociálního fondu v roce 1971 se snažila směřovatfinance určitým skupinám a kategoriím lidí.
The first reform of the European Social Fund, in 1971, sought to targetthe funding towards particular groups and categories of people.
V roce 1972 a 1973 taképřidala více peněz do „kasy“ a rozpočet pro nový Fond tehdy překročilcelkovou částku za předchozích 12 let.
It alsoadded more money to the pot with the budget for the new Fund in 1972and 1973 exceeding the total for the previous 12 years.
V roce 1973 se k EHS připojily Spojené království, Dánsko a Irsko, což byloprvní rozšíření, a to ze šesti na devět členských států.
In 1973, the United Kingdom, Denmark and Ireland joined the EEC,marking its first enlargement from six to nine Member States.
Když se EHS připravovalo na toto rozšíření, vedoucí představitelé devíti zemí se v říjnu 1972 sešliv Paříži a dohodli se na potřebě zabývat se regionálními a strukturálníminerovnostmi v ekonomickém vývoji.
As the EEC prepared itself for this extension, leaders of the nine countries metin Paris in October 1972 and agreed on the need to deal with regionaland structural imbalances in economic development.
O tři roky později, v roce 1975, sezrodil Evropský fond pro regionální rozvoj (ERDF). Jeho mandátem bylopodporovat regiony, které se dostaly do těžkostí v důsledku restrukturalizacenebo průmyslových změn.
Three years later,in 1975, the European Regional Development Fund (ERDF) was born.Its mandate was to support regions in difficulties arising from restructuring or from industrial change.
Tyto dva fondy měly spolupracovat, přičemž ESF se měl soustředit na pomoc lidem po celé Evropě, aby získali novoukvalifikaci, a ERDF se měl zaměřovat na rozvoj infrastruktury regionů, kterézaostávaly.
The idea was for the two funds to workhand in hand, with the ESF concentrating on helping people throughout Europe to gain new skills, and the ERDF focusing on developing theinfrastructure of regions that were lagging behind.
Oba fondy byly společně označovány jako „strukturální fondy“.
The two funds werecollectively referred to as 'Structural Funds'.
ŘEŠENÍ POTŘEB SPECIFICKÝCH SKUPIN
TACKLING THE NEEDS OF SPECIFIC GROUPS
V sedmdesátých letech 20. století byl ESF otevřen širšímu výběruzaměstnanců.
The 1970s saw the ESF open up to a wider selection of employees.
Vzhledem ke změnám v zemědělství potřebovali podporuzemědělci a zemědělští dělníci, kteří odcházeli ze zemědělství; způsobilýmipro obdržení pomoci se stali v roce 1972.
Sinceagriculture was changing, farmers and farm workers leaving agricultureneeded support; they became eligible in 1972.
Podobně se v důsledkupočátečních globálních obchodních modelů změnil textilní sektor, a to ze
Similarly in the textilesector, early global trade patterns turned the sector from labour-intensi-ve into capital-intensive.
Pracovníciv textilním průmyslu se potřebovali naučit nové věci, ať už chtěli v průmysluzůstat, nebo přejít na jinou práci.
whether they wanted to stay in the industry or move to another job.
ESF se proto v roce 1975 otevřel oděvnímuprůmyslu.
The ESF was consequently opened up to the clothing industry in 1975.
ESF už v předchozích desetiletích poskytoval pomoc při přesídlení, ale v sedmdesátých letech 20. století byla tato pomoc rozšířena na asistenci s praktickými problémy, které lidi měli, když našli práci v jiné zemi EHS.Pracovníci obdrželi pomoc s náklady na to, aby se naučili místní jazyk, a do -stali rady, které jim a jejich rodinám měly pomoci přizpůsobit se novémuzpůsobu života a novým pracovním podmínkám.
The ESF had already provided resettlement support for migrants in earlier decades, but in the 1970s this was extended to help people with thepractical problems they faced when finding work in another EEC country. Workers were helped with the cost of learning the local language andgiven advice to help them and their families adapt to their new living andworking conditions.
ESF byl určen také napodporu přípravných studií a inovačních pilotních schémat k vyzkoušenínových návrhů a postupů.
The ESF was also extended to support preparatorystudies and innovative pilot schemes to test new ideas and practices.
V sedmdesátých letech soustavně rostla nezaměstnanost mladých lidí.
Youth unemployment rose steadily in the 1970s.
Koncem tohoto desetiletí dostával ESF stále více žádostí o pomoc mladým lidems nízkou kvalifikací.
Towards the end of thedecade, the ESF received progressively increasing amounts of applications to help young people with low levels of qualifications.
Oprávněné žádosti činily více než pětinásobek dostupného rozpočtu.
Eligible applications amounted to over five times the available budget.
ESF na to rychle reagoval a svou podporu pro mladé lidizaměřil na nábor a zaměstnanost.
The ESFreacted quickly, and concentrated its support for young people onrecruitment and employment.
Pomoc při náboru měla mladým lidemumožnit získat užitečné zkušenosti s odborností nebo jim usnadnit nalezenístálého zaměstnání.
Recruitment aid was to help young peoplegain useful experience with a vocational content or make it easier forthem to find a stable job.
V roce 1977 si Komise povšimla, že během čtyř let se nezaměstnanostmladých lidí více než zdvojnásobila – v Evropském společenství bylo asi 2 miliony nezaměstnaných ve věku do 25 let.
By 1977, the Commission noted that youth unemployment had morethan doubled over four years, with around 2 million unemployed peopleaged less than 25 in the European Community.
Při hledání zaměstnání bylastále důležitější odborná kvalifikace nebo akademický titul.
Having a vocational qualification or holding a university degree became more and more important when looking for a job.
Pro mladé lidibez těchto kvalifikací nebo s kvalifikacemi, které nesplňovaly potřeby natrhu práce, bylo stále těžší najít zaměstnání.
Young people without these qualifications,or with qualifications that did not meet the needs of the labour market,found it increasingly difficult to find jobs.
Nezaměstnaní mladí lidé se tedypro ESF stali prioritní skupinou.
Unemployed young peoplethus became a priority group for the ESF.
Přibližně v této době se začal ESF stále více zaměřovat na postavení žen natrhu práce.
At around this time the place of women in the labour market was increasingly being taken into account by the ESF.
ESF reagoval na rostoucí úlohu žen na pracovišti, a protoposkytoval větší podporu ženám, které o práci buď přišly, nebo se na trhpráce dostaly poprvé, nebo se po určité přestávce do práce vracely.
Responding to the growingrole of women in the workplace, the ESF gave greater support towomen, whether they had lost their job, were joining the labour marketfor the first time or returning to work after a break.
Fond setaké začal zaměřovat na jiné specifické sociální skupiny, například nazdravotně postižené nebo starší pracovníky (ve věku 50 a více let).
Other specific social groups, such as the disabled and older workers (aged 50 and over),were also beginning to be targeted by the Fund.
Jak ESF rozvíjel přístup upravený prorůzné cílové skupiny, začalo být zřejmé,že už nemůže dál pracovat pouze s veřejnými organizacemi; bylo nutnézapojit zaměstnavatele a odborovésvazy a samozřejmě jednotlivéspolečnosti.
But this was not the only change. With the new system of prior approval and a more structured approach came also more checks to ensurethat ESF funding was spent properly.
To znamenalo určitouformu spolupráce mezi veřejnýma soukromým sektorem, alevedlo to k další velké změnězpůsobu práce Fondu.
This increased the complexityaround procedures for Member States and organisations working with ESF-funding, as well as for the Commission.
To vedlo k vý -znamným změnám.
THE1980SA decade of market changesand new needs
OSMDESÁTÁLÉTADesetiletí, které přineslo změny na trhu a nové potřeby
It served as a virtual currency against whichnational currencies were pegged, thereby limiting the volatility of currency movements.
Osmdesátá léta 20. století byla obdobím velkých změn v evropské ekonomice.Začátek tohoto desetiletí se vyznačoval novým finančním poklesem v důsledkuenergetické krize v roce 1979, která však nebyla tak závažná jako krize nazačátku sedmdesátých let.
European industries were changing too - the 1980s began the transitionperiod from industrial to information age.
Evropští vedoucí představitelé uznali, že užšíekonomická a finanční spolupráce by Evropě umožnila lépe se s takovýmikrizemi vyrovnávat.
Traditional industries such assteel, manufacturing and shipbuilding were in decline and opportunitiesarising from new technologies, especially in the services sector, werebeginning to emerge, resulting in a high demand for skilled workers.
Základy pozdější měnové unie byly položeny v roce 1979.
Unemployment was still severe.
Tehdy bylo zavedeno ECU (evropská měnová jednotka), předchůdce dnešního eura.
Total unemployment in the European Community doubled from6 million in 1979 to 12 million in 1983; youthunemployment stood at over 25% in most Member States.
ECU sloužilojako virtuální měna, vůči níž se propočítávaly národní měny, a tak se omezilanestálost pohybů měn.
More seriously still, longterm unemployment (lasting a year or more) becameincreasingly common.
V roce 1981 se k Evropskému společenství připojilo Řecko, a v roce 1986 následovalo Španělsko a Portugalsko.
A for-ward-looking decision was taken in the early 1980s to use the ESF fortraining in the newly emerging technologies.
O rok později, v roce 1987, se urychlilpostup směrem k jednotnému evropskému trhu, když vstoupil v platnost Jednotný evropský akt.
This reflected the realityof a labour market in flux and opened up the Fund to provide trainingacross all areas of the economy.The aim was to equip beneficiarieswith a range of skills, making iteasier to find employment in different sectors.
Dvanáct členů Společenství mířilo k jednotnějšífinanční politice a jednotnějšímu trhu.
At the time, industry was strugglingto find young people with advanced qualifications in areas such aselectronics, engineering and information technology.
Měnil se také evropský průmysl – v osmdesátých letech začalo období přechoduod průmyslového věku k věku informačnímu.
New technologies would soon bepart of everyday life in the workplace and the ESF tackled this needearly on.
Nezaměstnanost byla stále velká.
HELPING POORER REGIONS CATCH UP WITH THE
Celkový počet nezaměstnaných v Evrop -ském společenství se zdvojnásobil –z 6 milionů v roce 1979 na 12 milionů v roce 1983; nezaměstnanost mladých lidí byla přes 25 % ve většiněčlenských států.
In the three new Member States of the 1980s (Greece, Portugal and Spain) agriculture was still the dominant sector, and per capita incomewas considerably lower than the EC average. In 1983, it was decidedthat funding from the ESF should be channelled towards particularlyneedy regions.
Ještě závažnější bylo to, že začala být běžnou tzv. dlouhodobá nezaměstnanost (trvající jeden rok a déle).
This led to increased applications for funds, and in 1988the ESF was reformed so that it could better assist the regions laggingfurthest behind (thus reducing the imbalances between rich and poor)and meet the increased number of applications.
Průmyslové změny znamenaly pro ESF obrovský problém.
YOUTHUNEMPLOYMENTANDWOMENINTHELABOURMARKET- TOPOFTHEESF AGENDA
Na počátkuosmdesátých let minulého století bylo přijato prozíravé rozhodnutí k využití ESF pro školení v oblasti nově vznikajících technologií.
By the end of the 1970s, youth unemployment had become a growingcause for concern.
Jedna z hlavníchúprav zavedená ve finančním období 1983–1988 odstranila požadavek, žerekvalifikovaná osoba musí pracovat v zaměstnání souvisejícím s jejímvyškolením nejméně šest měsíců pojeho absolvování. To odráželo realitutrhu práce a umožňovalo Fondu poskytovat školení ve všech oblastechekonomiky.
As Europe took further steps towards closer integration in the 1980s, youth unemployment remained a persistent problem.The need for more highly skilled labour put a higher demand on furthertraining and the ESF responded to this.
V té době se průmysl usilovně snažilnajít mladé lidi s pokrokovými kvalifikacemi, a to v takových oblastechjako elektronika, technika a informační technologie.
The funding was targeted atyoung people with poor job prospects due to a lack of vocational training or inadequate training, as well as to the longterm unemployed.
ESF měl dvěpriority – odborné školení (polovina z nich byla školení při práci) a kursy,při nichž byli lidé školeni v používánínových technologií. Nové technologie
Itwas also extended to include early school-leavers, since a large numberof young people were dropping out of school prematurely or leaving without any qualifications.
πϖ7080146_50ψΕΣΦ ΧΣ Ινηαλτ.θξδ7:Μισε εν παγε 1 22.11.2007 0:58 Υηρ Σειτε 23 se co nejdříve měly stát součástí každodenního života na pracovišti a na tutopotřebu se ESF zaměřoval velmi brzy.
The situation of women in the labour market was still an important issue.The reinforcement of the existing legal framework for equality (which waslaid down in the Treaty of Rome) in the 1970s was showing results.
Ve třech nových členských státech z osmdesátých let (Řecku, Portugalsku a Španělsku) bylo převládajícím sektorem stále ještě zemědělství a příjem nahlavu byl značně nižší, než činil průměr ES.
The ESF played acentral role not only by helpingwomen enter the labour marketbut also by tackling gender stereotypes which made findingwork more difficult for them.The 1988 reform of the ESFunderlined the importance ofintegrating 'women in occupations where they are substantially underrepresented'.
V roce 1983 bylo rozhodnuto, žefinanční prostředky z ESF by měly být soustředěny do obzvláště chudýchregionů.
The ESFbacked this up by financing specialised training schemes forsuch jobs.
V důsledku toho se zvýšil počet žádostí o finanční prostředky a v roce 1988 byl ESF reformován tak, že mohl lépe pomáhat regionům,které zaostávaly nejvíce (tím se snížila nerovnováha mezi bohatými a chudými), a vyhovět rostoucímu počtu žádostí.
It also supported actions to help women in cases ofmajor redundancies or toimprove their chances of getting and securing a more qualified job.
MEZI MLADÝMI LIDMI A ŽENY NA TRHU BOD PROGRAMU ESF
This madethe ESF increasingly cumbersome to handle, for both the Member States and the Commission.
Koncem sedmdesátých let 20. století se nezaměstnanost mladých lidí stalapředmětem rostoucích obav.
The growing size and importance of the ESF meant that a reform was needed,with a more cooperative and collaborative relationship between Member States and the Commission.
Přestože Evropa podnikala v osmdesátýchletech další kroky k těsnější integraci, zůstávala trvalým problémemnezaměstnanost mladých lidí.
Thischange would need to reflect the factthat the European Community fundscontributed to policies that were largelydefined in the national contexts of the Member States.
Potřeba kvalifikovanější práce kladla vyššípožadavky na další školení a ESF na to reagoval.
This key ESF reform was launched in1988.
Finanční prostředkybyly zaměřeny na mladé lidi s malými vyhlídkami na získání zaměstnání v důsledku nedostatku odborného školení nebo neadekvátního školení, a takéna dlouhodobě nezaměstnané.
The overall idea was to programme the Fund on a more longterm basisso that it could be more effectivelyapplied.
Byla určena i těm, kdo brzy ukončili školnívzdělávání, protože velký počet mladých lidí odcházel ze školy předčasněnebo zůstával bez jakékoli kvalifikace.
The reform was a move from(individual) projects pursued in a national context to a programmed multiannual effort on a basis agreed in part-
Důležitou otázkou stále byla situace žen na trhu práce.
nership between Member States and the Commission.
Zlepšení existujícíhoprávního rámce pro rovnost (jehož pravidla byla stanovena v Římskésmlouvě) v sedmdesátých letech vykazovalo výsledky.
Initiativestowards this longer term planning for the ESF and Member States'employment policies as a whole were given a considerable boost by the1988 decision that the Community should move from an annual budgetto a medium-term budgetary perspective (1988/1989-93).
ESF hrál ústřední rolinejen tím, že pomáhal ženámvstoupit na trh práce, ale takétím, že se zaměřoval na stereotypy týkající se pohlaví, kteréženám ztěžovaly možnost najítpráci.
This meantthat the Commission and Member States could be sure that the fundswould be available over the full period, and that multiannual programmes could be launched securely.
Reforma ESF v roce 1988vyzdvihla důležitost začlenění„žen do zaměstnání, kde bylyznačně méně zastoupeny“.
Member States and the Commission would together coordinate andplan ahead for the spending of the ESF.
ESFto podpořil tím, že financovalspecializované školicí projektyzaměřené na tato zaměstnání.Podporoval také akce na pomocženám v případech „nadbytečnosti“ pracovníků nebo nazlepšení jejich vyhlídek získat a zajistit si kvalifikovanější práci.
Member States agreed toexchange employment data and strategies, so that the ESF could be better integrated into the Member States' labour-market policies. As an outcome of the reform, the ESF would move closer to the needs of regionsand Member States.
Na cestě za uskutečněním jednotného trhu v devadesátých letech 20. stoletíhrál ESF důležitou roli v zajištění toho, aby užitek z úspěchu vnitřního trhu,který se rozvíjel, měli všichni občané a všechny regiony Společenství.Vytvoření jednotného trhu umožnilo volný pohyb zboží, služeb, lidí a peněz.
At this point it is important to note the sheer scale of the ESF in supporting Member States' employment structures. Overall, more than 2 million people per year were estimated to have gained vocational qualifications or jobs with the help of the Fund.
Velikost Fondu značně vzrůstala, nicméně přibývalo i administrativní práce,která s tím souvisela.
As Europe was entering the last decade of the millennium, society - andits ambitions -changed considerably.
Fond dostával tisíce individuálních žádostí ve všechjazycích Společenství a prokázalo se jako velmi obtížné vybrat ty nejlepšíprojekty.
Industrial production was in decline and the service sector rising.
Pro každý projekt ESF musely členské státy podat žádost před Komisi; Komise pak musela zhodnotit každou jednotlivou žádost a schválitvybrané žádosti. V důsledku toho byla spolupráce s ESF stále těžkopádnější,a to jak pro členské státy, tak pro Komisi.
The European Community had startedon a journey towards an effective internal market and the first shoots ofwhat would become known as globalisation were beginning to be seen.The ESF played a significant role in helping to cushion the negativeeffects for individuals and helping them adapt to the changing world.
Tato klíčová reforma ESF byla zahájena v roce 1988.
THE1990SEurope facing up to globalisation
Velké změnyznamenal pro Evropu také pád Berlínské zdiv roce 1989, sjednocení Německa a pádkomunismu.
The fall of the Berlin Wall in1989, the unification of Germany and thecollapse of communism also meant majorchanges for Europe.