natgillin/translations-raw huggingface dataset:
320 mléko, sýry a vejcepekárenské výrobky a obilovinycukr, marmeláda, med, čokoláda, cukrovinky a cukrářské výrobkyostatní
320 developments are of a structural nature, they are likely to continue to exert upward pressure on global food prices in the future.
Zdroje: HWWI a výpočty ECB.Poznámka: Poslední údaje se týkají prosince 2007.
Underscoring the global nature of the food price shock, food prices increased simultaneously in several major economies outside the euro area in 2007.
Zdroje: Eurostat a výpočty ECB.Poznámka: V levé části jsou uvedeny roční příspěvky v letech 2004-2007.
Furthermore, the food price components that contributed most to euro area inflation (such as cereals and dairy products) also rose in these economies, suggesting that a common shock lay behind the price increases.
Ke zvýšení nákladů na energeticky náročné vstupy do zemědělství, jako jsou hnojiva, pohonné hmoty a stroje, přispěly také vysoké ceny energií.
Within the euro area, the impact of the global food price shock on prices in individual euro area countries differed considerably in terms of both speed and size.
Růst mezinárodních cen potravin byl navíc umocňován výrazným zvýšením světové poptávky po potravinách v důsledku změn ve vývoji spotřeby potravin v mnoha rozvíjejících se ekonomikách a také díky vzniku nových zdrojů poptávky po některých zemědělských komoditách, zejména za účelem výroby biopaliv.
For example, the annual rate of increase of HICP processed food excluding tobacco in 2007 ranged from 5.7% in Slovenia – the highest rate within the euro area – to 0.7% in France and 0.8% in Finland, where the rate was significantly below the euro area average (see the table).
Jelikož tento trend má strukturální charakter, bude pravděpodobně působit na růst světových cen potravin i v budoucnu.
More recent data show stronger processed food price inflation in the latter two countries.
V nedávném zvýšení cen mléčných výrobků se patrně projevila také rozdílná struktura trhu s mlékem v jednotlivých evropských zemích spolu se zvýšením cen mléka, krmiv a dalších vstupů na světových trzích.
In this respect, differences in demand conditions, market structures, food price levels and competitive pressures in the retail and distribution sectors are likely to explain the diverse reactions of consumer food prices across countries to the common external shock.
HICP pro zpracované potraviny kromě tabáku v zemích eurozóny
HICP processed food excluding tobacco across euro area countries
Průměry 2006
Averages 2006
Belgie Německo Irsko Řecko Španělsko Francie Itálie Lucembursko Nizozemsko Rakousko Portugalsko Slovinsko Finsko
Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg The Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland
Zdroje: Eurostat a výpočty ECB.
Sources: Eurostat and ECB calculations.
Ceny potravin se v roce 2007 zvýšily zároveň v několika hlavních ekonomikách mimo eurozónu, což potvrzuje, že cenový výkyv potravin měl celosvětový charakter.
Although the supply of agricultural products should eventually respond to the increase in demand, the catch-up period may be more prolonged than currently envisaged.
Ceny potravin, které se nejvíce podílely na růstu inflace v eurozóně (obiloviny a mléčné výrobky), se v těchto ekonomikách také zvýšily, což naznačuje, že cenový růst byl vyvolán stejným šokem.
Moreover, food prices depend on a number of factors which are difficult to predict, including technology advances and possible changes in energy policy. Overall, risks seem to be on the upside.
V rámci eurozóny byl dopad celosvětového výkyvu cen potravin do cen v jednotlivých zemích velmi odlišný jak z hlediska rozsahu, tak z hlediska rychlosti.
base effects affecting the energy component. From September 2007 higher annual rates of energy producer price growth – pushed up by oil price increases and base effects – and food producer price growth led to an increase in producer price inflation.
Například průměrné meziroční tempo růstu zpracovaných potravin bez tabákových výrobků v rámci HICP se v roce 2007 pohybovalo od 5,7 % ve Slovinsku, což bylo nejvyšší tempo v eurozóně, až do 0,7 % ve Francii a 0,8 % ve Finsku, kde bylo toto tempo značně nižší než průměr v eurozóně (viz tabulka).
In December 2007 producer price inflation stood at 4.3%.
V této souvislosti rozdílné reakce spotřebitelských cen potravin v jednotlivých zemích na stejný vnější výkyv pravděpodobně vysvětlují rozdíly v podmínkách na straně nabídky, ve strukturách trhů, úrovni cen potravin a konkurenčních tlacích.
LOWER AVERAGE PRODUCER PRICE INFLATION BUT UPWARD PRESSURE TOWARDS THE END OF 2007Producer price inflation declined in the first part of the year, mainly on account of base effects from the energy component, and rose thereafter, pushed up by energy and food price developments.
I když by nabídka zemědělských produktů nakonec měla zareagovat na zvýšení poptávky, může být vyrovnávací období delší, než se v současnosti předpokládá.
The annual growth rate of industrial producer prices excluding construction and energy declined somewhat in the course of the year, but remained at elevated levels.
Vývoj cen potravin navíc závisí na řadě faktorů, které lze velmi obtížně předpovídat, včetně technologického pokroku a možných změn energetické politiky.
This development reflected different patterns in the main components (see Chart 26).
Celkově se zdá, že převažují proinflační rizika.
The annual rate of change in industrial producer prices (excluding construction) in the euro area was 2.8% in 2007, considerably lower than in the previous two years.
Graf 26 Struktura cen průmyslových výrobců
Chart 26 Breakdown of industrial producer prices
energie (levá osa)průmysl bez stavebnictví (pravá osa)meziprodukty (pravá osa)investiční statky (pravá osa)spotřební zboží (pravá osa)
(annual percentage changes; monthly data) energy (left-hand scale)industry excluding construction (right-hand scale)intermediate goods (right-hand scale)capital goods (right-hand scale)consumer goods (right-hand scale)
V roce 2007 činilo průměrné meziroční tempo růstu cen průmyslových výrobců (bez stavebnictví) v eurozóně 2,8 %, což je výrazně méně než v předchozích dvou letech.
In the first part of the year intermediate goods prices were still affected by upward pressure from higher prices of industrial raw materials, which constitute their main drivers.
Růst cen výrobců, který dosáhl maxima 6 % v červenci 2006, se postupně snižoval až na 1,8 % v červenci 2007, především vlivem srovnávací základny pro složku energií.
The subsequent decline in industrial raw materials prices on world markets, together with the appreciation of the euro, dampened price developments in many parts of the intermediate goods sector.
Od září 2007 vedlo vyšší meziroční tempo růstu cen výrobců energií (podporované růstem cen ropy a vlivem srovnávací základny) a růst cen výrobců potravin ke zvýšení inflace cen výrobců.
Manufacturers of food-related items experienced strong price increases in the third quarter of the year in the wake of surging prices for some agricultural commodities in world markets (see Box 5).
V prosinci 2007 dosáhl meziroční růst cen výrobců hodnoty 4,3 %.
The annual growth in capital goods prices reversed its upward movement in June 2007 and declined to 1.5% in the fourth quarter of 2007, reflecting the favourable effects of the appreciation of the euro.
Meziroční tempo růstu cen průmyslových výrobců bez stavebnictví a energií se v průběhu roku poněkud zpomalilo, ale bylo nadále vysoké
Source: Eurostat.Note: Data refer to the euro area including Cyprus and Malta.
Zdroj: Eurostat.Poznámka: Údaje se týkají složení eurozóny včetně Kypru a Malty.
Further down the production chain, consumer goods prices continued on the upward path observed since mid-2005.
(meziroční změny v %; čtvrtletní údaje) průmysl bez stavebnictvístavebnictvíslužby
(annual percentage changes; quarterly data) industry excluding constructionconstructionservices
Zdroj: Eurostat a výpočty ECB.
Sources: Eurostat and ECB calculations.
a potravin však bylo v průběhu roku stabilní a pohybovalo se kolem 1,3 %.
The average growth in total hourly labour costs in the first three quarters of 2007 was lower than the growth rate recorded in 2006.
Meziroční tempo růstu cen zboží pro mezispotřebu se v průběhu roku 2007 dále postupně zpomalovalo z maximální hodnoty 6,5 % dosažené v srpnu na 3,5 % v prosinci.
LABOUR COSTS REMAINED MODERATEThe annual growth rate of compensation per employee remained moderate in 2007.
V první části roku byly tyto ceny stále ovlivňovány vyššími cenami průmyslových surovin, které jsou hlavními faktory jejich růstu.
The average annual growth rate in the first three quarters of the year was 2.0%, slightly lower than the average growth rate recorded in 2006 (see Table 2).
Následný pokles cen průmyslových surovin na světových trzích spolu se zhodnocením eura zmírnil růst cen v mnoha subsektorech sektoru zboží pro mezispotřebu.
Sectoral data indicate that, as in the previous year, growth rates in compensation per employee in 2007 were higher in the industrial sector than in the services sector, in line with sectoral productivity developments (see Chart 27).
Meziroční růst cen investičních statků se v červnu 2007 přestal zvyšovat a ve čtvrtém čtvrtletí 2007 se zpomalil na 1,5 % díky příznivému vlivu zhodnocování eura.
In the industrial sector, the average growth rate in the first three quarters of 2007 was broadly in line with developments since the beginning of 2006.
Na ještě nižším článku výrobního řetězce vykazovaly ceny spotřebního zboží nadále vzestupný trend pozorovaný od poloviny roku 2005.
The annual rate of growth of compensation per employee in the construction sector, although slightly higher than in the industrial sector, moderated in the course of the year amid the first signs of a slowdown in employment in this sector.
Meziroční tempo růstu celkových cen spotřebního zboží se v prosinci 2007 zvýšilo na 3,9 %, což je nejvyšší tempo dosažené od počátku měnové unie v roce 1999.
The annual growth rate of compensation per employee in services in the first three quarters of 2007 was lower than in the previous two years.
RŮST MZDOVÝCH NÁKLADŮ BYL NADÁLE MÍRNÝMeziroční tempo růstu náhrady na jednoho zaměstnance bylo v roce 2007 stále mírné.
Other available labour cost indicators confirm that wage developments remained moderate in 2007.
Údaje podle sektorů naznačují, že stejně jako v minulém roce byl růst náhrady na zaměstnance vyšší v průmyslu než ve službách, což odpovídalo vývoji produktivity v těchto sektorech (viz graf 27). Průměrné tempo růstu v průmyslovém sektoru v prvních třech čtvrtletích roku 2007 zhruba odpovídalo
In particular, negotiated wage growth stood at 2.1% on average in the euro area in 2007, slightly below the rate in 2006, although wage developments varied considerably from country
Tabulka 2 Ukazatele mzdových nákladů
Table 2 Labour cost indicators
Sjednané mzdy Hodinové náklady práce celkem Náhrada na zaměstnance Memo položky Produktivita práce Jednotkové mzdové náklady
Negotiated wages Total hourly labour costs Compensation per employee Memo items Labour productivity Unit labour costs
Zdroje: Eurostat, národní údaje a výpočty ECB. Poznámky: Údaje o náhradě na zaměstnance, produktivitě práce a jednotkových mzdových nákladech se týkají složení eurozóny včetně Kypru a Malty.
Sources: Eurostat, national data and ECB calculations.Note: Data on compensation per employee, labour productivity and unit labour costs refer to the euro area including Cyprus and Malta.
vývoji od začátku roku 2006.
to country.
Meziroční tempo růstu náhrady na zaměstnance ve stavebnictví bylo poněkud vyšší než v průmyslovém sektoru, ale v průběhu roku se zmírňovalo v souvislosti s prvními náznaky zpomalování růstu zaměstnanosti v tomto sektoru.
The impact of lower unemployment on wage agreements appears to have remained relatively moderate.
Meziroční tempo růstu náhrady na zaměstnance v sektoru služeb bylo v prvních třech čtvrtletích roku 2007 nižší než v předchozích dvou letech.
It appears that structural reforms in labour and product markets, changes in the composition of the labour supply and employment, and international competition have contributed to the continuation of moderate labour cost developments in the euro area.
Průměrný růst celkových hodinových mzdových nákladů byl v prvních třech čtvrtletích roku 2007 nižší než v roce 2006.
According to the latest estimates, the annual growth rate of residential property prices for the euro area as a whole declined to 5.0% in the first half of 2007, from 6.1% in the second half of 2006.
Zmírnění meziročního tempa růstu náhrady na zaměstnance a celkových hodinových mzdových nákladů bylo částečně způsobeno tlumícím vlivem snížení příspěvků na sociální zabezpečení, které některé země eurozóny provedly v roce 2007.
Available country data suggest that the moderation in euro area house price inflation was particularly marked in those countries that have recorded relatively high residential property price rises in recent years, such as Belgium, Ireland, Spain, France and Malta.
RŮST CEN REZIDENČNÍCH NEMOVITOSTÍ SE DÁLE ZPOMALOVALRůst cen rezidenčních nemovitostí, které nejsou zařazeny do měření HICP, se v první polovině roku 2007 zpomalil a pokračoval tak v trendu pozorovaném ve druhé polovině roku 2005 a v roce 2006 (viz graf 28).
Despite moderate wage developments, the annual growth rate of unit labour costs rose slightly in the course of the year, mainly reflecting declining labour productivity growth.
Podle posledních odhadů se meziroční tempo růstu cen rezidenčních nemovitostí v eurozóně jako celku snížilo ze 6,1 % ve druhé polovině roku 2006 na 5,0 % v první polovině roku 2007.
Unit labour costs grew by an average of 1.1% in the first three quarters of 2007, compared with average growth rates of 0.9% and 1.0% in the previous two years.
Dostupné údaje za jednotlivě země naznačují, že zmírnění růstu cen rezidenčních nemovitostí bylo zvláště výrazné v zemích, které v minulých letech zaznamenaly relativně velký nárůst cen rezidenčních nemovitostí, jako např. Belgie, Irsko, Španělsko, Francie a Malta.
The increase in unit labour costs brought about some slowdown in profit developments in the course of 2007.
Ceny rezidenčních nemovitostí v Německu zaznamenaly v roce 2007, po útlumu do roku 2005, další mírný růst.
Average profi tmark-up growth in the first three quarters of 2007 was 0.6%, whereas it had been 0.8% in 2006.
VNÍMÁNÍ INFLACE A INFLAČNÍ OČEKÁVÁNÍ Vzhledem ke zvýšení celkové inflace na konci roku 2007 má vnímání inflace a inflační očekávání klíčovou úlohu při hodnocení budoucího vývoje inflace.
DEVELOPMENTS IN INFLATION PERCEPTIONS AND EXPECTATIONSIn view of the rise in headline inflation towards the end of 2007, inflation perceptions and expectations became a key issue in the assessment of future inflation developments.
Ukazatel kvalitativního vnímání inflace spotřebiteliv předchozích 12 měsících, který sleduje
The European Commission’s measure of consumers’ qualitative perceptions of inflation over the previous 12 months increased significantly in the second half of
Růst sjednaných mezd činil v roce 2007 v průměru za eurozónu 2,1 %, byl tedy poněkud nižší než v roce 2006, i když vývoj mezd byl v jednotlivých zemích značně odlišný.
RESIDENTIAL PROPERTY PRICE INCREASES SLOWED DOWN FURTHER Residential property prices, which are not included in the measurement of the HICP, decelerated in
Graf 28 Vývoj cen rezidenčních nemovitostív eurozóně
Chart 28 Residential property price developments in the euro area
Graf 29 Kvalitativní ukazatele vnímání inflace a inflačních očekávání spotřebitelův eurozóně
Chart 29 Euro area consumers’ qualitative inflation perceptions and expectations
(procentní zůstatky; sezonně očištěno)
(annual percentage changes; annual data)
(čtvrtletní příspěvky v procentních bodech; sezonně očištěno) reálný HDP 1)konečná domácí poptávka 2) inflační očekávánívnímání inflace čistý vývoz
(percentage balance; seasonally adjusted) inflation expectations inflation perceptions
Zdroj: výběrová šetření Evropské komise mezi podniky a spotřebiteli.Poznámka: Údaje se týkají složení eurozóny včetně Kypru a Malty.
2.4 OUTPUT, DEMAND AND LABOUR MARKET DEVELOPMENTS
Zdroje: Eurostat a výpočty ECB.Poznámka: Údaje se týkají složení eurozóny včetně Kypru a Malty.1) Procentní změny ve srovnání s předchozím čtvrtletím.2) Domácí poptávka bez změny zásob.
Sources: Eurostat and ECB calculations.Note: Data refer to the euro area including Cyprus and Malta.1) Percentage change compared with the previous quarter.2) Defined as domestic demand excluding changes in inventories.
tak zvýšení inflačních očekávání nebo prémie za inflační riziko na finančních trzích (viz také část 2.2 této kapitoly).
On average, real GDP growth in the euro area was 2.6% in 2007, which is slightly below the 2.8% recorded in 2006 and above the growth rates recorded in previous years (see Chart 30).
PŘÍZNIVÝ VÝVOJ HOSPODÁŘSKÉHO RŮSTU V ROCE 2007Vývoj ekonomiky eurozóny byl v roce 2007 celkově příznivý, ačkoli hospodářský růst během roku poněkud zpomalil.
the financial turmoil which commenced in August and was closely linked to thesub-prime mortgage crisis in the United States contributed to a deterioration in consumer and business expectations in the second half of 2007.
Průměrný růst reálného HDP eurozóny v roce 2007 činil 2,6 %.
The slower GDP growth in 2007 was mainly due to developments in private consumption and residential investment.
Byl tedy mírně nižší než v roce 2006 (2,8 %) a vyšší než v předchozích letech (viz graf 30).
The contribution of net exports to GDP growth was 0.4 percentage point, twice the contribution in 2006 (see Table 3).
Pomalejší růst HDP v roce 2007 byl způsoben zejména vývojem soukromé spotřeby a investic do rezidenčních nemovitostí.
Among the factors underlying this slower growth – besides the one-off impact on consumption of a VAT increase in Germany – of particular significance was the negative impact of higher food and energy prices on the real disposable income of households and on consumer and business confidence.
Příspěvek čistého vývozu k růstu HDP činil 0,4 procentního bodu, tedy dvojnásobek příspěvku v roce 2006 (viz tabulka 3).
These inflation developments and, subsequently,
Tabulka 3 Složení růstu reálného HDP
Table 3 Composition of real GDP growth
(změny v %, není-li uvedeno jinak; sezonně očištěno)
(percentage changes, unless otherwise indicated; seasonally adjusted)
Mezičtvrtletní tempa růstu 2)
Quarterly rates 2)
Domácí poptávka 3)
Domestic demand 3)
Změna zásob 4)Čistý vývoz 3)
Private consumption Government consumption Gross fixed capital formation Changes in inventories 4)
Reálná hrubá přidaná hodnota z toho:Průmysl bez stavebnictví Stavebnictví
Real gross value added of which:Industry excluding construction Construction
Čistě tržní služby 6)
Purely market-related services 6)
Zdroje: Eurostat a výpočty ECB.Poznámka: Vykazované údaje jsou sezonně očištěny a částečně očištěny o vliv počtu pracovních dnů, neboť ne všechny země eurozóny vykazují statistické řady z čtvrtletních národních účtů očištěné o vliv počtu pracovních dnů.
Sources: Eurostat and ECB calculations.Notes: The figures reported are seasonally and partly working day-adjusted, as not all euro area countries report quarterly national account series adjusted for the number of working days.
Údaje se týkají složení eurozóny včetně Kypru a Malty.1) Procentní změna oproti stejnému období předchozího roku.2) Procentní změna oproti předchozímu čtvrtletí.3) Příspěvek k růstu reálného HDP v procentních bodech.4) Včetně čistého pořízení cenností.5) Vývoz a dovoz pokrývá zboží i služby a zahrnuje přeshraniční obchod v rámci eurozóny.
Data refer to the euro area including Cyprus and Malta.1) Percentage change compared with the same period a year earlier.2) Percentage change compared with the previous quarter.3) As a contribution to real GDP growth; in percentage points.4) Including acquisitions less disposals of valuables.5) Exports and imports cover goods and services and include internal crossborder trade in the euro area.
Protože obchod v rámci eurozóny není vyloučen z údajů o vývozu a dovozu v národních účtech, nejsou tyto údaje plně srovnatelné s údaji z platební bilance.6) Zahrnuje obchod, opravy, pohostinství a ubytování, dopravu a telekomunikace, finanční služby, podnikatelské služby a služby v oblasti nemovitostí a pronájmu.
Since intra-euro area trade is not cancelled out in import and export figures used in national accounts, these data are not fully comparable with balance of payments data.6) Includes trade and repairs, hotels and restaurants, transport and communication, financial intermediation, real estate, renting and business activities.
veličiny ekonomiky eurozóny, především ziskovost podniků a tvorbu pracovních míst.
of the euro area economy and, in particular, the profitability of firms and robust job creation.
Na zmírnění hospodářského růstu se podílelo také oslabování trhu s bydlením v několika zemích eurozóny.
external environment and the rise in inflation (see Chart 31).
Soukromá spotřeba v roce 2007 vzrostla o 1,4 % ve srovnání s 1,8 % v roce 2006.
Private consumption grew by 1.4% in 2007, down from 1.8% in 2006.
Růst spotřeby byl výrazně ovlivněn zvýšením DPH v Německu v lednu 2007.
The consumption growth path in 2007 was strongly influenced by a VAT increase in Germany in January 2007.
To vedlo k předzásobení s cílem vyhnout se dopadům zvýšení daně, zejména v případě drahých položek jako zboží dlouhodobé spotřeby.
This led to purchases being made earlier, particularly purchases of expensive items such as durable consumer goods, in order to avoid the tax increase.
V důsledku toho meziroční tempo růstu soukromé spotřeby v eurozóně v prvním čtvrtletí roku 2007 prudce kleslo na 1,4 % z 2,1 % ve čtvrtém čtvrtletí roku 2006.
As a result, the annual growth rate of euro area private consumption declined sharply to 1.4% in the first quarter of 2007, from 2.1% in the fourth quarter of 2006.
V následujících měsících se tempo růstu spotřeby domácností mírně zvýšilo, což odráželo nárůst reálného disponibilního důchodu domácností, který byl ovlivněn především příznivým vývojem zaměstnanosti a v menší míře také růstem reálného bohatství domácností.
Household consumption rebounded in subsequent months, in line with improvements in real household disposable income which were mainly driven by the positive developments in employment and, to a lesser extent, by growth in household real wealth.
V druhé polovině roku došlo k postupnému oslabování důvěry spotřebitelů, které zřejmě souviselo s turbulencemi na finančních
The second half of the year witnessed a progressive weakening in consumer confidence, which appears to have been linked to the turmoil in financial markets, concerns about the
(zůstatky v %; sezonně očištěno) důvěra mezi spotřebitelidůvěra v průmysludůvěra ve službách finančních turbulencí na spotřebu je však hodnocen jako omezený, ačkoli v posledních několika měsících roku došlo ke zpřísnění úvěrových standardů pro spotřebitelské úvěry, zatímco v předchozích čtvrtletích byly úvěrové standardy spíše uvolňovány.
(percentage balances; seasonally adjusted) consumer confidenceindustrial confidenceservices confidence
Zdroje: výběrová šetření Evropské komise mezi podniky a spotřebiteli.Poznámky: Údaje jsou vypočítány jako odchylky od průměru během období od ledna 1985 pro důvěru mezi spotřebiteli a v průmyslu a od dubna 1995 pro důvěru ve službách.
Source: European Commission Business and Consumer Surveys.Notes: Data shown are calculated as deviations from the average over the period since January 1985 for consumer and industrial confidence, and since April 1995 for services confidence.
Údaje se týkají složení eurozóny včetně Kypru a Malty.
Data refer to the euro area including Cyprus and Malta.
trzích, obavami z vývoje vnějšího prostředí a zrychlením inflace (viz graf 31).
From a sectoral perspective, economic activity in 2007 was mainly supported by the sustained performance of services, with the annual growth rate of this sector decreasing slightly from 2.5% in 2006 to 2.4% in 2007.