natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V tomto kontextu přísluší Radě zvážit zvláštní zájem, jenž má být chráněn nezpřístupněním dotčeného dokumentu, a veřejný zájem na zpřístupnění dokumentu vzhledem k výhodám vyplývajícím, jak to uvádí druhý bod odůvodnění nařízení č. 1049/2001, ze zvýšené transparentnosti, tedy lepšího zapojení občanů do rozhodovacího procesu, jakož i vyšší legitimity, účinnosti a odpovědnosti správních orgánů ve vztahu k občanům v demokratickém systému.
In that respect, it is for the Council to balance the particular interest to be protected by nondisclosure of the document concerned against, inter alia, the public interest in the document being made accessible in the light of the advantages stemming, as noted in recital 2 of the preamble to Regulation No 1049/2001, from increased openness, in that this enables citizens to participate more closely in the decisionmaking process and guarantees that the administration enjoys greater legitimacy and is more effective and more accountable to the citizen in a democratic system.
2 nařízení č. 1049/2001 uznává zvláštní povahu legislativního procesu tím, že stanoví, že dokumenty vytvořené nebo obdržené v průběhu procesu přijímání aktů, které jsou v členských státech nebo pro členské státy právně závazné, by měly být přímo přístupné.
Similarly, Article 12(2) of Regulation No 1049/2001 acknowledges the specific nature of the legislative process by providing that documents drawn up or received in the course of procedures for the adoption of acts which are legally binding in or for the Member States should be made directly accessible.
Požadované odůvodnění
The requirements to be satisfied by the statement of reasons
Každé rozhodnutí Rady, jež bylo přijato na základě výjimek vyjmenovaných v článku 4 nařízení č. 1049/2001, musí být odůvodněno.
The reasons for any decision of the Council in respect of the exceptions set out in Article 4 of Regulation No 1049/2001 must be stated.
Pokud Rada rozhodne o odepření přístupu k dokumentu, o jehož zpřístupnění byla požádána, je povinna vysvětlit zaprvé, jak může přístup k tomuto dokumentu konkrétně a skutečně ohrozit veřejný zájem chráněný výjimkou stanovenou v článku 4 nařízení č. 1049/2001, na kterou se tento orgán odvolává, a zadruhé, v případech stanovených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku, zda neexistuje převažující veřejný zájem, který zpřístupnění dotyčného dokumentu přesto odůvodňuje.
If the Council decides to refuse access to a document which it has been asked to disclose, it must explain, first, how access to that document could specifically and effectively undermine the interest protected by an exception laid down in Article 4 of Regulation No 1049/2001 relied on by that institution and, secondly, in the situations referred to in Article 4(2) and (3) of that regulation, whether or not there is an overriding public interest that might nevertheless justify disclosure of the document concerned.
V tomto ohledu Rada v zásadě může své rozhodnutí opřít o obecné domněnky použitelné na některé kategorie dokumentů, protože na žádosti o zpřístupnění týkající se dokumentů téže povahy je možno použít podobné obecné úvahy.
It is, in principle, open to the Council to base its decisions in that regard on general presumptions which apply to certain categories of documents, as considerations of a generally similar kind are likely to apply to requests for disclosure relating to documents of the same nature.
V každém případě však musí ověřit, zda obecné úvahy, jež jsou obvykle použitelné na určitý typ dokumentu, jsou skutečně použitelné na daný dokument, jehož zpřístupnění je požadováno.
However, it is incumbent on the Council to establish in each case whether the general considerations normally applicable to a particular type of document are in fact applicable to a specific document which it has been asked to disclose.
Právě na základě těchto právních skutečností je třeba zkoumat důvody uplatněné navrhovateli na podporu jejich kasačních opravných prostředků.
It is in the light of those legal considerations that the pleas on which the appellants base their appeals must be examined.
Zaprvé je třeba zkoumat druhý důvod.
The second plea will be examined first.
K druhému důvodu
The second plea
V první části navrhovatelé uvádějí, že Soud toto ustanovení nezohlednil, když náležitě neověřil, zda Rada dostatečně podrobně přezkoumala dotčený dokument předtím, než odepřela jeho zpřístupnění.
By the first part, the appellants submit that the Court of First Instance misconstrued that provision by not properly verifying whether the Council had examined the document in question in a sufficiently detailed manner before refusing to disclose it.
V druhé části navrhovatelé Soudu vytýkají, že přijal odůvodnění odepření, jež bylo formulováno obecně pro všechna právní stanoviska právní služby Rady týkající se legislativních aktů, a nikoli konkrétně pro dotčené právní stanovisko.
By the second part, the appellants complain that the Court of First Instance accepted reasons for the refusal stated in general terms relating to all legal opinions of the Council’s legal service concerning legislative acts rather than specifically to the legal opinion in question.
V třetí části navrhovatelé tvrdí, že Soud uvedené ustanovení nesprávně použil, když připustil existenci obecné potřeby důvěrnosti, pokud jde o právní poradenství týkající se legislativních otázek.
By the third part, the appellants maintain that the Court of First Instance infringed that provision by accepting that there was a general need for confidentiality as regards legal opinions on legislative questions.
Rada se domnívá, že první a druhá část tohoto důvodu spočívá na záměně mezi zásadou, podle které by každý dokument měl být hodnocen podle svého obsahu, a možností dovolávat se obecných důvodů.
The Council takes the view that the first and second parts of this plea are based on a confusion between, on the one hand, the principle that each document should be assessed on the basis of its content and, on the other hand, the possibility of relying on generalised reasoning.
Co se týče třetí části tohoto důvodu, Rada trvá na svém postoji, který hájila před Soudem, totiž že existuje obecná potřeba důvěrnosti, pokud jde o právní stanoviska týkající se legislativních otázek, jelikož jednak by zpřístupnění takových stanovisek mohlo vyvolat pochybnost ohledně legality dotyčného legislativního aktu, a jednak by systematickým zpřístupňováním těchto stanovisek byla zpochybněna nezávislost její právní služby.
As regards the third part of that plea, the Council maintains the position which it defended before the Court of First Instance, namely that there is a general need for confidentiality in respect of legal advice on legislative questions, since, first, the disclosure of such advice could give rise to lingering doubts as to the lawfulness of the legislative act concerned and, secondly, the independence of its legal service would be compromised by systematic disclosure of that advice.
Co se týče první části tohoto důvodu, je třeba konstatovat, že Soud mohl platně vyvodit ze skutečnosti, že Rada jednak připustila zpřístupnění úvodního odstavce dotčeného právního stanoviska, a zároveň, že odepřela přístup ke zbývající části tohoto stanoviska s odkazem na ochranu právního poradenství, že tento orgán žádost o zpřístupnění uvedeného stanoviska skutečně přezkoumal s ohledem na jeho obsah, a ukončil tak alespoň první fázi přezkumu popsaného v bodech 37 až 47 tohoto rozsudku.
As regards the first part of this plea, it must be held that the Court of First Instance could reasonably conclude from the fact that the Council agreed to disclose the introductory paragraph of the legal opinion in question but refused access to the rest of that opinion by relying on the protection of legal advice that that institution had indeed examined the request for disclosure of that legal opinion in the light of the latter’s content and had thus at the very least completed the first stage of the examination described in paragraphs 37 to 47 of this judgment.
První část tohoto důvodu je tedy třeba zamítnout.
Consequently, the first part of this plea must be rejected.
Pokud jde o jeho druhou část, skutečnost, že Soud připustil, aby Rada pro odůvodnění částečného odepření přístupu k dotčenému právnímu stanovisku zohlednila obecné důvody, sama o sobě nemůže, jak vyplývá z bodu 50 tohoto rozsudku, způsobit neplatnost přezkumu uvedeného odepření Soudem.
As regards the second part of this plea, the fact that the Court of First Instance accepted that reasons of a general kind could be taken into account by the Council in order to justify the partial refusal of access to the legal opinion at issue does not, as follows from paragraph 50 of this judgment, in itself invalidate the Court of First Instance’s examination of that refusal.
Je však třeba konstatovat jednak, že Soud nevyžadoval, aby Rada ověřila, zda obecné důvody, na které se odvolává, jsou skutečně použitelné na právní stanovisko, jehož zpřístupnění bylo požadováno.
It must, however, be pointed out, first, that the Court of First Instance did not require the Council to have checked whether the reasons of a general nature on which it relied were in fact applicable to the legal opinion whose disclosure was requested.
Zároveň, jak vyplývá z následujících úvah týkajících se třetí části tohoto důvodu, Soud měl neprávem za to, že existuje obecná potřeba důvěrnosti, co se týče stanovisek právní služby Rady týkajících se legislativních otázek.
Secondly, as will be apparent from the considerations concerning the third part of this plea which follow, the Court of First Instance erred in holding that there was a general need for confidentiality in respect of advice from the Council’s legal service relating to legislative matters.
Žádný z obou argumentů vznesených v tomto ohledu Radou a převzatých Soudem v bodech 78 a 79 napadeného rozsudku totiž nemůže toto tvrzení doložit.
Neither of the two arguments raised in that regard by the Council and restated by the Court of First Instance in paragraphs 78 and 79 of the judgment under appeal can substantiate that assertion.
Co se týče zaprvé obavy vyjádřené Radou, že zpřístupnění stanoviska její právní služby týkajícího se legislativního návrhu může přivodit pochybnosti o legalitě dotyčného legislativního aktu, je třeba uvést, že právě transparentnost v tomto ohledu, tím, že umožňuje, aby bylo otevřeně diskutováno několik náhledů, přispívá k tomu, aby orgány získaly větší legitimitu v očích evropských občanů a aby vzrostla jejich důvěra.
As regards, first, the fear expressed by the Council that disclosure of an opinion of its legal service relating to a legislative proposal could lead to doubts as to the lawfulness of the legislative act concerned, it is precisely openness in this regard that contributes to conferring greater legitimacy on the institutions in the eyes of European citizens and increasing their confidence in them by allowing divergences between various points of view to be openly debated.
Ve skutečnosti je to spíše nedostatek informací a diskuse, které mohou
It is in fact rather a lack of information and debate which is capable of giving rise to doubts in the minds of citizens, not only
2008 – SPOJENÉ VĚCI C-39/05 P a C-52/05 P vyvolat u občanů pochybnosti nejen pokud jde o zákonnost jednotlivého aktu, nýbrž také pokud jde o legitimitu celého rozhodovacího procesu.
2008 — JOINED CASES C-39/05 P AND C-52/05 P as regards the lawfulness of an isolated act, but also as regards the legitimacy of the decisionmaking process as a whole.
Mimoto riziko, že mohou u evropských občanů vyvstat pochybnosti, co se týče legality aktu přijatého zákonodárcem Společenství, z důvodu, že právní služba Rady k tomuto aktu vydala nepříznivé stanovisko, se v naprosté většině případů nenaplní, pokud bude odůvodnění uvedeného aktu posíleno zdůrazněním důvodů, proč tomuto nepříznivému stanovisku nebylo vyhověno.
Furthermore, the risk that doubts might be engendered in the minds of European citizens as regards the lawfulness of an act adopted by the Community legislature because the Council’s legal service had given an unfavourable opinion would more often than not fail to arise if the statement of reasons for that act was reinforced, so as to make it apparent why that unfavourable opinion was not followed.
Je však třeba uvést, že Rada se v tomto ohledu jak před Soudem, tak i před Soudním dvorem opřela o prostá tvrzení, která nijak nebyla podepřena podrobnou argumentací.
However, in that regard, the Council relied before both the Court of First Instance and the Court on mere assertions, which were in no way substantiated by detailed arguments.
Ve světle následujících úvah není zřejmé žádné skutečné, rozumně předvídatelné, a nikoli čistě hypotetické riziko porušení uvedeného zájmu.
In view of the considerations which follow, there would appear to be no real risk that is reasonably foreseeable and not purely hypothetical of that interest being undermined.
Co se týče případného nátlaku vykonávaného pro ovlivnění znění stanovisek vyjádřených právní službou Rady, stačí uvést, že i za předpokladu, že by členové této právní služby z takového důvodu čelili nelegitimním tlakům, zájem tohoto orgánu obdržet nezávislá, objektivní a úplná stanoviska by byl zpochybněn tímto nátlakem, a nikoli možností zpřístupnění právních stanovisek, a Radě by jednoznačně příslušelo učinit opatření nezbytná k ukončení tohoto nátlaku.
As regards the possibility of pressure being applied for the purpose of influencing the content of opinions issued by the Council’s legal service, it need merely be pointed out that even if the members of that legal service were subjected to improper pressure to that end, it would be that pressure, and not the possibility of the disclosure of legal opinions, which would compromise that institution’s interest in receiving frank, objective and comprehensive advice and it would clearly be incumbent on the Council to take the necessary measures to put a stop to it.
Co se týče argumentu Komise, že pro právní službu orgánu, která nejprve ohledně legislativního aktu v průběhu přijetí vyjádřila negativní stanovisko, by poté mohlo být obtížné hájit legalitu tohoto aktu, jestliže by toto stanovisko bylo zveřejněno, je třeba konstatovat, že takto obecný argument nemůže odůvodnit výjimku z transparentnosti stanovenou nařízením č. 1049/2001.
As regards the Commission’s argument that it could be difficult for an institution’s legal service which had initially expressed a negative opinion regarding a legislative act in the process of being adopted subsequently to defend the lawfulness of that act if its opinion had been published, it must be stated that such a general argument cannot justify an exception to the openness provided for by Regulation No 1049/2001.
V rozsahu, v němž by toto zpřístupnění mohlo vést k porušení zájmu na ochraně nezávislosti právní služby Rady, by toto riziko mělo být v každém případě váženo s převažujícími veřejnými zájmy, na kterých spočívá nařízení č. 1049/2001.
In any event, in so far as the interest in protecting the independence of the Council’s legal service could be undermined by that disclosure, that risk would have to be weighed up against the overriding public interests which underlie Regulation No 1049/2001.
Takový převažující veřejný zájem představuje, jak bylo připomenuto v bodech 45 až 47 tohoto rozsudku, skutečnost, že zpřístupnění dokumentů obsahujících stanovisko právní služby orgánu k právním otázkám, které se objevily v průběhu rozprav o legislativních návrzích, může zvýšit transparentnost a otevřenost legislativního procesu a posílit demokratické právo evropských občanů kontrolovat informace, které byly základem pro přijetí legislativního aktu, jak je uvedeno zejména ve druhém a šestém bodě odůvodnění uvedeného nařízení.
As was pointed out in paragraphs 45 to 47 of this judgment, such an overriding public interest is constituted by the fact that disclosure of documents containing the advice of an institution’s legal service on legal questions arising when legislative initiatives are being debated increases the transparency and openness of the legislative process and strengthens the democratic right of European citizens to scrutinize the information which has formed the basis of a legislative act, as referred to, in particular, in recitals 2 and 6 of the preamble to Regulation No 1049/2001.
Z výše uvedených úvah vyplývá, že nařízení č. 1049/2001 v zásadě ukládá povinnost zpřístupnit stanoviska právní služby Rady týkající se legislativního procesu.
It follows from the above considerations that Regulation No 1049/2001 imposes, in principle, an obligation to disclose the opinions of the Council’s legal service relating to a legislative process.
Tento závěr však nebrání tomu, aby mohlo být z důvodu ochrany právního poradenství odepřeno zpřístupnění konkrétního právního stanoviska, které bylo vydáno v rámci legislativního procesu, ale je zvlášť citlivé povahy nebo zvlášť širokého rozsahu, jež překračuje rámec dotčeného legislativního procesu.
That finding does not preclude a refusal, on account of the protection of legal advice, to disclose a specific legal opinion, given in the context of a legislative process, but being of a particularly sensitive nature or having a particularly wide scope that goes beyond the context of the legislative process in question.
Vzhledem ke všem těmto úvahám se zdá, že se Soud v bodech 77 až 80 napadeného rozsudku neprávem domníval, že sporné rozhodnutí může být legálně odůvodněno a ospravedlněno obecnou potřebou důvěrnosti související s právními stanovisky týkajícími se legislativních otázek.
Having regard to all those considerations, it is apparent that the Court of First Instance erred in holding, in paragraphs 77 to 80 of the judgment under appeal, that the contested decision could comply with the obligation to give reasons and be justified by reference to a general need for confidentiality which applies to legal advice relating to legislative questions.
Z toho vyplývá, že druhá a třetí část tohoto důvodu kasačního opravného prostředku jsou opodstatněné.
It follows that the second and third parts of this plea are well founded.
Za těchto podmínek musí být napadený rozsudek zrušen v rozsahu, v němž se týká odepření přístupu k dotčenému právnímu stanovisku a v němž jak M. Turcovi, tak Radě ukládá, že ponesou každý polovinu nákladů řízení.
In those circumstances, the judgment under appeal must be set aside in so far as it relates to the refusal of access to the legal opinion in question and orders Mr Turco and the Council each to pay half of the costs.
K třetímu důvodu
The third plea
Z úvah týkajících se druhého důvodu kasačního opravného prostředku vyplývá, že třetí důvod je také opodstatněný, což rovněž odůvodňuje zrušení napadeného rozsudku v rozsahu, v němž se týká odepření přístupu k dotčenému právnímu stanovisku a v němž jak M. Turcovi, tak Radě ukládá, že ponesou každý polovinu nákladů řízení.
It is apparent from the considerations relating to the second plea that the third plea is also well founded. This also justifies the setting aside of the judgment under appeal in so far as it relates to the refusal of access to the legal opinion in question and orders Mr Turco and the Council each to pay half of the costs.
Zásadami, které tvoří základ legislativního aktu, jsou totiž zjevně ty, v jejichž světle je třeba jeho ustanovení používat.
It is clear that the provisions of a legislative act must be applied in the light of the principles underlying it.
K prvnímu, čtvrtému a pátému důvodu
The first, fourth and fifth pleas
Jelikož druhé a třetí části druhého důvodu kasačního opravného prostředku, jakož i třetímu důvodu bylo vyhověno a jelikož odůvodňují zrušení napadeného rozsudku v rozsahu, v němž se týká odepření přístupu k dotčenému právnímu stanovisku a nákladů řízení M. Turca a Rady souvisejících se žalobou, není třeba zkoumat první, čtvrtý a pátý důvod, které M. Turco uvádí na podporu svého kasačního opravného prostředku, jelikož tyto důvody nemohou vést ke zrušení tohoto rozsudku ve větším rozsahu.
As the second and third parts of the second plea and the third plea have been upheld and justify the judgment under appeal being set aside in so far as it relates to the refusal of access to the legal opinion in question and to the costs incurred by Mr Turco and the Council in relation to that action, there is no need to examine the first, fourth and fifth pleas submitted by Mr Turco in support of his appeal, since those pleas cannot result in that judgment being set aside to any greater extent.
K důsledkům částečného zrušení napadeného rozsudku
The consequences of the partial setting aside of the judgment under appeal
Podle čl. 61 prvního pododstavce statutu Soudního dvora může Soudní dvůr v případě, že zruší rozhodnutí Soudu, sám vydat konečné rozhodnutí ve věci, pokud to soudní řízení dovoluje.
In accordance with the first paragraph of Article 61 of the Statute of the Court of Justice, if the Court quashes the decision of the Court of First Instance, it may itself give final judgment in the matter, where the state of the proceedings so permits.
Tak tomu je v projednávaném případě.
That is the case here.
2 druhé odrážce nařízení č. 1049/2001, a jednak, že Rada v projednávané věci legálně neověřila existenci převažujícího veřejného zájmu, jsou opodstatněné.
It follows from paragraphs 40 to 47, 56 to 68, 74 and 75 of this judgment that the pleas relied on by Mr Turco at first instance, claiming, first, that the Council erred in taking the view that there was a general need for confidentiality with regard to the opinions of its legal service relating to legislative procedures, that general need being protected by the second indent of Article 4(2) of Regulation No 1049/2001, and, second, that the Council did not properly ascertain whether, in the present case, there was an overriding public interest, are well founded.
V důsledku toho musí být sporné rozhodnutí zrušeno.
Consequently, the contested decision must be annulled.
Článek 122 první pododstavec jednacího řádu stanoví, že je-li kasační opravný prostředek opodstatněný a Soudní dvůr vydá sám konečné rozhodnutí ve věci,
Under the first paragraph of Article 122 of the Rules of Procedure, where the appeal is well founded and the Court of Justice itself gives final judgment in the case, the
Článek 69 téhož jednacího řádu, který se na základě jeho článku 118 použije na řízení o kasačním opravném prostředku, ve svém odstavci 2 uvádí, že se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, uloží náhrada nákladů řízení, pokud to účastník řízení, který měl ve věci úspěch, požadoval.
Court is to make a decision as to costs. Article 69 of the Rules of Procedure, which applies to appeal proceedings by virtue of Article 118 of those Rules, provides in its second paragraph that the unsuccessful party is to be ordered to pay the costs, if they have been applied for in the successful party’s pleadings.
Odstavec 4 první pododstavec uvedeného článku 69 stanoví, že členské státy a orgány, které vstoupily do řízení jako vedlejší účastníci, nesou vlastní náklady.
The first subparagraph of Article 69(4) provides that the Member States and the institutions which intervene in the proceedings are to bear their own costs.
Vzhledem k tomu, že kasačním opravným prostředkům bylo vyhověno a Švédské království a M. Turco požadovali náhradu nákladů řízení, je třeba Radě uložit náhradu nákladů řízení o těchto kasačních opravných prostředcích vynaložených Švédským královstvím a M. Turcem.
Since the appeals have been successful, the Council must be ordered to pay the costs relating to the appeal incurred by the Kingdom of Sweden and by Mr Turco, as applied for in their pleadings.
Rada a další účastníci řízení o kasačním opravném prostředku ponesou vlastní náklady tohoto řízení.
The Council and the other parties to the appeal are to bear their own costs relating to the proceedings on appeal.