natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hlavní rysy ESZ ...........................................................................................
Features of the EES...............................................................................
233.1 Sociální dimenze ..............................................................................
233.1 The social dimension....................................................................
233.2 Lidský kapitál ....................................................................................
233.2 Human capital .............................................................................
253.3 Politiky zaměstnávání mládeže .........................................................
253.3 Youth employment policies...........................................................
263.4 Zaměřeno lokálně: zapojování lokálních aktérů do realizace ESZ ...
263.4 Going local: involving local actors in delivering the EES .............
283.5 Volný pohyb: jeden z evropských pilířů ............................................
283.5 Free movement: a European Pillar ................................................
303.6 Flexikurita: nová perspektiva pro produktivní období života.............
303.6 Flexicurity: a new perspective on working life..............................
323.7 Role Evropského sociálního fondu (ESF) ..........................................
323.7 The role of the European Social Fund (ESF)...................................
373.8 Mezinárodní dimenze ...................................................................... 38
373.8 The international dimension ......................................................... 38
Součásti ESZ:
Introduction
Hlavní směry zaměstnanosti, které Rada každoročně schvaluje na návrh Komise.
Employment Guidelines, which are adopted every year by the Council upon a proposal from the Commission.
Tyto hlavní směry odrážejí společné priority politiky zaměstnanosti jednotlivých členských států.
The Guidelines reflect common priorities for Member States’ employment policies.
Od roku 2005 jsou součástí integrovaných hlavních směrů pro růst a pracovní příležitosti.
Since 2005, they are part of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs.
Národní programy reforem, které členské státy navrhují s cílem implementovat tyto hlavní směry do národních politik.
National Reform Programmes, which Member States draw up in order to implement these Guidelines into national policy.
Do roku 2005 byly části těchto programů týkající se zaměstnanosti známy jako národní akční plány zaměstnanosti.
Until 2005, the employment parts of these programmes were known as National Action Plans for Employment.
Společné zprávy o zaměstnanosti, schvalované Komisí a Radou, jež shrnují pokrok, kterého bylo dosaženo na národní i komunitární úrovni v souvislosti s hlavními směry zaměstnanosti.
Joint Employment Reports, adopted by the Commission and Council, which reviews the progress made at both national and community levels in response to the Employment Guidelines.
Od roku 2005 tvoří Společná zpráva o zaměstnanosti kapitolu Zaměstnanost, jež je součástí Výroční zprávy o pokroku EU v oblasti lisabonské strategie.
Since 2005, the Joint Employment Report constitutes the employment chapter of the EU Annual Progress Report on the Lisbon Strategy.
ESZ je navržena tak, aby udávala směr a zajišťovala koordinaci priorit politiky zaměstnanosti, kterou členské státy na úrovni EU schválily.
The EES is designed to give direction to and ensure coordination of the employment policy priorities to which Member States subscribe at EU level.
Hlavy států či vlád se dohodly na jednotném rámci aktivit týkajících se společných cílů a priorit politiky zaměstnanosti.
Heads of State and Government agreed on a framework for action around common objectives and employment policy priorities.
Tato koordinace národních politik zaměstnanosti na úrovni EU je založena na každoročním procesu, který byl ustanoven v revizi Smlouvy o EU z roku 1998 a při opětovném zahájení lisabonské strategie v roce 2005 začleněn do obnovitelného tříletého cyklu.
This coordination of national employment policies at EU level is built around an annual process laid down in the EU Treaty revision of 1998, which was integrated in a renewable three-year cycle since the re-launch of the Lisbon Strategy in 2005.
Specifická doporučení pro jednotlivé země.
Country Sp ec i fi c Recommendations.
Rada může také na návrh Komise přijmout specifická doporučení pro jednotlivé země ohledně politik zaměstnanosti, které by členské státy měly brát v úvahu při vypracovávání svých národních programů reforem.
The Council can also adopt, upon a proposal by the Commission, coun-try-specifi c recommendations on employment policies which need to be considered by Member States in drawing up their National Reform Programmes.
Během svého prvního desetiletí zaznamenala ESZ nárůst míry zaměstnanosti v EU z 60,7 % na 64,3 % (viz graf 3), přičemž míra zaměstnanosti žen zde stoupla z 51,8 % na 57,1 % a míra zaměstnanosti starších pracovníků (ve věkové kategorii 55–64 let) se zvýšila z 35,7 % na 43,5 %.Ještě výraznější zvýšení míry zaměstna- evropské strategie zaměstnanosti nosti zaznamenaly ty členské státy, které ESZ využívaly nejdelší dobu.
In its first decade, the EES has seen the EU’s employment rate increase from 60.7% to 64.3% (see chart 3), within which the employment rate for women has risen from 51.8% to of the European Employment Strategy
Míra nezaměstnanosti se v průběhu prvního desetiletí měnila, větší pokles byl zaznamenán před rokem 2001, poté došlo v letech 2001 až 2004 k nárůstu – zejména v nových členských státech – a po roce 2004 opět k poklesu.
Even bigger improvements in the employment rates have been seen for those Member States that have benefited longest from the EES. Unemployment rates have varied over the ten years with big decreases prior to 2001, a rise between 2001 and 2004 — especially in the new Member States — and a decline after 2004.
Zdá se, že strukturální reformy na trzích práce přinesly své ovoce.
Structural reforms in labour markets seem to have borne fruit.
To je patrné i ze skutečnosti, že míra dlouhodobé nezaměstnanosti se snížila z přibližně 5 % na 3,6 % (viz graf 6) a celkově se zkrátila průměrná doba trvání nezaměstnanosti.
This is reflected in a reduction of the long term unemployment rate from about 5% to 3.6% (see chart 6) and shorter average periods of unemployment.
Institucionální struktura evropské strategie zaměstnanosti
The institutional structure of the European Employment Strategy
Článek 128 SES: jednotný rámec pro společné priority zaměstnanosti
Article 128 TEC: framework for shared employment priorities
V devadesátých letech bylo dosaženo politického konsenzu ohledně strukturální povahy problému zaměstnanosti v Evropě a potřeby zvýšit intenzitu růstu1.
In the 1990s, a political consensus developed around the structural nature of Europe’s employment problem and on the need to increase the employment intensity of growth1.
Politika měnové stabilizace uplatňovaná s cílem připravit půdu pro Hospodářskou a měnovou unii (HMU) i společná povaha problémů zaměstnanosti a nezaměstnanosti vyžadovaly koordinovanější reakci politiky zaměstnanosti na evropské úrovni.
Both the monetary stabilisation policy, followed to prepare for Economic and Monetary Union (EMU), and the common nature of the employment and unemployment challenges, called for a more coordinated employment oriented policy response at European level.
Diskuse začala při jednání o Maastrichtské smlouvě (1992), která posílila sociální dimenzi evropského modelu prostřednictvím sociálního protokolu.
Debate began during the negotiation of the Maastricht Treaty (1992), which strengthened the social dimension of the European model through a social protocol.
To vedlo k dalšímu kroku – na zasedání Evropské rady v Amsterodamu (1997) došlo k dohodě ohledně nových ustanovení o zaměstnanosti ve smlouvě.
This in turn led to the agreement at the Amsterdam European Council (1997) on new employment provisions in the Treaty.
Byla sice potvrzena národní kompetence v oblasti politiky zaměstnanosti, avšak v článku 126 Smlouvy o založení Evropského společenství (SES) byla zaměstnanost prohlášena za záležitost společného zájmu a členské státy byly vyzvány, aby rozvíjely koordinovanou strategii zaměstnanosti na úrovni EU.
While confirming national competence for employment policy, employment was declared in Article 126 of the Treaty
Nový článek 128 SES stanovil jednotný rámec
Under this framework, policy coordination is fostered by a “management by objectives” approach.
LET evropské strategie zaměstnanosti
of the European Employment Strategy
Implementace ESZ umožnila množství různých přístupů a vyžadovala zapojení všech aktérů, zejména národních vlád, institucí EU, sociálních partnerů, občanské společnosti, akademické obce atd.
Implementation of the EES allowed for a number of approaches and called for the involvement of all actors, namely national governments, EU institutions, social partners, civil society, academics, etc.
To odpovídá šíři spektra národních institucionálních schémat a praxi sociálního dialogu.
This is in accordance with the wide range of national institutional set-up and social dialogue practices.
Důsledkem otevřenosti koordinačního procesu byly mimo jiné i výzvy adresované sociálním partnerům na úrovni EU i na národních úrovních, aby rozvíjeli specifické aktivity a iniciativy, jež by podpořily angažovanost na regionální i lokální úrovni.
The openness of the coordination process led, inter alia, to calls on social partners, both at national and EU level, to develop specific actions and initiatives to develop regional and local involvement.
Od Amsterodamské smlouvy hrají aktivní roli při rozvíjení hlavních směrů zaměstnanosti i Evropský parlament a další instituce Společenství a Výbor pro zaměstnanost.
Since the Amsterdam Treaty, the European Parliament, other Community institutions and the Employment Committee have also played an active part in the development of the Employment Guidelines.
2 Čl. 98 a 99 SES.
2 Art. 98 and 99 TEC
©Gettyimages v článku 128 SES a schválil první soubor hlavních směrů zaměstnanosti.
©Gettyimages
Tyto směry byly představeny ve čtyřech integrovaných směrech činnosti, takzvaných pilířích hlavních směrů zaměstnanosti: zaměstnatelnost, podpora podnikání, adaptabilita a rovné příležitosti.
In anticipation of entry into force of the Amsterdam Treaty, the Luxembourg Jobs Summit (November 1997) launched the implementation of the new, open method of coordination embedded in Article 128 TEC and endorsed the first set of Employment Guidelines.
Tyto pilíře představovaly komplexní řešení problému zaměstnanosti, protože sjednocovaly hlavní po- litiky zaměřené na nabídku a poptávku.
These guidelines were presented under four integrated strands of action, or the so-called pillars of the Employment Guidelines: employability, entrepreneurship, adaptability, and equal opportunities.
ESZ v praxi
The EES in action
1.2 Amsterodamská smlouva: mainstreaming zaměstnanosti
1.2 The Amsterdam Treaty: mainstreaming employment
Růst zaměstnanosti o 18 milionů
Employment expansion of 18 million
Amsterodamská smlouva sice nezměnila základní zásadu, kdy členským státům náleží výhradní kompetence v oblasti politiky zaměstnanosti, ale svěřila Radě a Evropské komisi významnější úlohu a nové úkoly a vybavila je účinnějšími nástroji.
While the Amsterdam Treaty did not change the basic principle of the Member States having the sole competence for employment policy, it entrusted the Council and the European Commission with a stronger role, new tasks and more forceful tools.
Současně také do rozhodovacího procesu ve větší míře zapojila Evropský parlament.
It also integrated the European Parliament more closely into the decision making process.
Díky skutečnosti, že do smlouvy byl začleněn sociální protokol, zvýšily se také povinnosti sociálních partnerů a jejich možnosti podílet se na této činnosti.
The responsibilities of the Social Partners and their possibilities to contribute are also enhanced through the inclusion of the Social Protocol into the Treaty.
Klíčovými prvky Amsterodamské smlouvy byly, kromě celkového posílení komunitárního přístupu k zaměstnanosti, následující body:
Beyond the overall strengthening of the Community approach to employment, the key elements of the Amsterdam Treaty in this area were the following:
Situace v oblasti zaměstnanosti zaznamenala v EU od přijetí evropské strategie zaměstnanosti v roce 1997 jasné zlepšení.
The employment situation in the EU has witnessed a clear improvement since the inception of the European Employment Strategy in 1997.
V období mezi lety 1997 a 2006 stoupla celková míra zaměstnanosti z 60,7 % na 64,3 % (viz grafy 1 a 3).
Between 1997 and 2006 the overall employment rate has increased from 60.7% to 64.3% (see charts 1 and 3).
Zejména po revizi strategie v roce 2005 došlo k oživení růstu zaměstnanosti, což mělo za následek zvýšení míry zaměstnanosti a snížení míry nezaměstnanosti (včetně dlouhodobé nezaměstnanosti).
Especially since the revision of the strategy in 2005, employment growth has picked up resulting in increasing employment rates and declining unemployment rates (including long term unemployment).
Důležitým faktem je, že nárůst míry zaměstnanosti a míry participace v EU prokázal menší závislost na cyklických podmínkách.
Importantly, the increase in employment and participation rates in the EU has demonstrated less sensitivity to cyclical conditions.
Je to odrazem účinků reforem a současně také dlouhodobých sociálně ekonomických změn.
This re-fl flects both the effects of reforms and longlasting socio-economic change.
Účinky reforem se také projevily ve zvýšení míry zaměstnanosti o 5,3 procentních bodů v těch členských státech, které ESZ zahájily v roce 1997.
The former is also shown by an increase in the employment rate of 5.3 percentage points for the Member States which launched the EES in 1997.
Je rovněž třeba dodat, že míra zaměstnanosti se v jednotlivých členských státech významně liší a pohybuje se od 54,5 % v Polsku do 77,4 % v Dánsku (viz graf 3).
It should be noted, also, that employment rates vary considerably between Member States ranging from 54.5% in Poland to 77.4% in Denmark (see chart 3).
Zdůraznila, že zaměstnanost je otázkou „společného zájmu“.
It emphasised that employment is an issue of “common concern”.
Členské státy se zavázaly, že své politiky zaměstnanosti budou koordinovat na komunitární úrovni, a tak opatření přijatá na trhu práce jedné země nevyhnutelně ovlivnila parametry politiky na trhu práce ostatních členských států.
The Member States committed themselves to co-ordinate their employment policies at Community level, and as the way labour market measures were implemented in one country inevitably influenced the parameters of other Member States’ labour market policy.
Zdůraznila důležitou zásadu „mainstreamingu“ politiky zaměstnanosti.
It emphasised the important principle of “mainstreaming” employment policy.
Článek 127 nařizuje, aby všechny komunitární politiky braly v úvahu dopad na zaměstnanost.
Article 127 requires that the employment impact of all community policies must be taken into account.
Vytvořila systém pro postup při kontrole států (článek 128).
It created the framework for a country surveillance procedure (Article 128).
Politiky zaměstnanosti členských států jsou každoročně přezkoumávány prostřednictvím Společné zprávy o zaměstnanosti, kterou vypracovávají Komise a Rada.
Member States’ employment policies are examined through a yearly Joint Employment Report established by the Commission and Council.
Navíc Komise navrhuje a Rada schvaluje každoroční hlavní směry zaměstnanosti pro členské státy (do značné míry podobným způsobem jako v oblasti hospodářské a měnové politiky), na jejichž základě členské státy vypracovávají své národní akční plány zaměstnanosti.
Furthermore, the Commission proposes and the Council adopts yearly Employment Guidelines for the Member States (broadly in a similar manner as in the field of economic and monetary policy), on the basis of which Member States develop National Action Plans for Employment.
A konečně – Komise může navrhnout a Rada schválit doporučení pro jednotlivé členské státy.
Finally the Commission may propose and the Council adopt Recommendations to individual Member States.
Zavedla stálé institucionální struktury vycházející ze smlouvy (článek 130, Výbor pro zaměstnanost), což umožnilo viditelnou, průběžnou a transparentní diskusi o zaměstnanosti a dalších otázkách strukturální politiky na evropské úrovni.
It established permanent, treaty-based institutional structures (Article 130, the Employment Committee) which allowed a visible, continuous and transparent debate on employment and other structural policy issues at the European level.
Navíc umožnila zlepšit přípravu konzultací Rady.
It further enabled improved preparation of Council deliberations.
Položila právní základy pro analýzu, vý- zkum, výměnu příkladů dobré praxe a podporu stimulačních opatření pro zaměstnanost (článek 129) i pro další kroky, jež v této oblasti na úrovni Společenství Komise podnikne, což dříve neexistovalo.
It created a legal basis for the analysis, research, exchange of best practices and promotion of incentive measures for employment (Article 129) as well as other work undertaken by the Commission at the Community level in this area, which did not exist before.
LET evropské strategie zaměstnanosti
YEARS of the European Employment Strategy
1.3 Lucemburský proces: podpora partnerství, spolupráce a vzájemné výměny poznatků
1.3 The Luxembourg process: spurring partnership, cooperation and mutual learning
„Otevřená metoda koordinace“ lucemburského procesu se osvědčila a na lisabonském summitu v roce 2000 byla zvažována jako model, který by měl být přijat i v dalších oblastech politik, například v oblasti sociálního začleňování.
The “open method of co-ordination” of the Luxembourg Process has proven its worth and was considered by the Lisbon Summit in 2000 as a model to be adopted into other policy fields such as social inclusion.
Síla, která je lucemburskému procesu přiznávána, spočívá v multilaterální kontrole.
A recognised strength of the Luxembourg Process is multilateral surveillance.
Je založena na tom, že státy každoročně informují o dosavadním průběhu a využívají k tomu srovnatelných ukazatelů, takže upozorní na ty, kdo v EU vykazují nejlepší výsledky.
Based on annual reporting and comparable indicators, it has highlighted the best performers in the EU.
Každoroční podávání zpráv a monitorování přinesly větší a důkladnější výměnu informací mezi členskými státy a rovný proces posuzování, vypracovaný s cílem hodnotit přenosnost příkladů dobré praxe,3 umožnil provádět hlubší hodnocení.
Annual reporting and monitoring has led to increased and more thorough exchanges of information between Member States and the peer review process set up to evaluate the transferability of good practices3has allowed for more in-depth evaluations.
Mnohé členské státy zintenzivnily své bilaterální kontakty a inspirovaly se přístupy aplikovanými jinými členskými státy.
Many Member States have intensified their bilateral contacts and found inspiration in other Member States’ approaches.
UstaveníVýboru pro zaměstnanost, v němž se pravidelně scházejí čelní národní představitelé pověření vytvářením
The establishment of the Employment Committee, which regularly brings together top
ESZ uznala klíčovou roli sociálních partnerů v četných oblastech spojených se zaměstnaností.
The EES has recognised the key role of social partners in a wide range of areas related to employment.
Původní hlavní směry se týkaly sociálních partnerů ve vztahu k jejich specifické oblasti adaptability, avšak lisabonský summit jim přiznal rozsáhlejší roli a přinesl uznání.
While the initial guidelines referred to the social partners in relation to their specific area of adaptability, their wider role and recognition was acknowledged after the Lisbon Summit.
Zapojení sociálních partnerů do přípravy NAP na národní úrovni doznalo podstatného zlepšení.
The involvement of social partners in the preparation of the NAPs at national level has improved steadily.
Evropští sociální partneři se podíleli na vlastním implementačním procesu týkajícím se tak klíčových otázek, jako je kupříkladu celoživotní učení.
European social partners engaged in their own processes of implementation around key issues such as lifelong learning.
ESZ pomohla rozvíjet teritoriální dimenze politik zaměstnanosti, což dokládá vznik teritoriálních akčních plánů (viz odstavec 3.4).
The EES has supported the development of a territorial dimension to employment policies, as demonstrated by the emergence of territorial action plans (see section 3.4).
Místní a regionální orgány – poskytovatelé sociálních služeb či místní zaměstnavatelé – se v rostoucí míře stávají partnery při implementaci politik zaměstnanosti, v neposlední řadě i díky využívání Evropského sociálního fondu, jehož priority byly přiřazeny do ESZ v roce 2000 (viz odstavec 3.7).
Local and regional authorities, whether as social service providers or local employers, have increasingly become partners in implementing employment policies, not least through theuse of the European Social Fund, the priorities of which were aligned to the EES in 2000 (see section 3.7).
Na úrovni EU se zintenzivnila institucionální spolupráce mezi jednotlivými útvary Rady (jmenovitě ECOFIN a ministry pro zaměstnanost a sociální věci (EPSCO)) a jejich příslušnými výbory4, a také mezi útvary Komise, které jsou pověřeny vytvářením a monitorováním různých procesů politik týkajících se zaměstnanosti (například v oblasti vzdělávání/odborné přípravy, hospodářské politiky, daní nebo podpory podnikání).
Institutional cooperation was intensified at EU level between different Council formations (notably ECOFIN and the Employment/So-cial Affairs ministers (EPSCO)) and their corresponding committees4, as well as between Commission services in charge of designing and monitoring various employment related policy processes (e.g. in the fields of education/training, economic policy, taxation or entrepreneurship).
V důsledku této skutečnosti zesílila spolupráce mezi Komisí a Radou, zejména prostřednictvím Výboru pro zaměstnanost.
Cooperation between the Commission and the Council, notably via the Employment Committee, has been strengthened as a result.
Evropský parlament byl úzce zapojen do procesu přípravy ročního přehledu, a tímto způsobem také přispěl k rozvoji této strategie, ovšem významná byla účast i dalších institucí.
The European Parliament was closely involved in the annual review process and thereby contributed to the development of the strategy, while the other institutions also made valuable contributions.
Na oblast priorit EU se výrazně zaměřily také veřejné služby zaměstnanosti zastoupené v aktivní síti na úrovni EU.
Public employment services, represented in an active EU level network, have been strongly mobilised around EU priorities.
Výborem pro zaměstnanost, Výborem pro hospodářskou politiku a Výborem pro sociální ochranu.
E.g. the Employment Committee, the Economic Policy Committee and the Social Protection Committee
Vyšší zapojení trhu práce, pomalejší pokrok v oblasti nezaměstnanosti
Higher labour market participation, slower progress on unemployment
2.1 ESZ: doplnění lisabonské strategie, posilování priorit
2.1 The EES: complementing the Lisbon Strategy, strengthening priorities
Úspěch otevřené metody koordinace ESZ byl uznán na Evropské radě v Lisabonu (v březnu 2000) a byl stanoven nový strategický cíl pro další desetileté období: Evropská unie by se měla stát nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou na světě, schopnou zajistit udržitelný hospodářský růst společně s větším počtem kvalitnějších pracovních míst a vyšší sociální soudržností.
The increase in employment rates from 1997-2006 mainly reflects higher labour market participation (see chart 4 showing a 3.7 percentage point increase for the EU15 and 2.8 points in the EU25).