natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tentonárůst byl hlavně důsledkem snížení schodkubilance výnosů a běžných převodů a dále téžmírného zvýšením přebytku bilance služeb (viz Graf 30).
It also depreciatedagainst the currencies of several of the new EU Member States: the Czech koruna, the Hungarian forint, the Polish zloty and the Slovak koruna (see also Section 3).
Vzhledem k tomu, že vývoz i dovozzboží vzrostly v hodnotovém vyjádření zhrubastejně, přebytek obchodní bilance se v zásaděnezměnil.
The Cypruspound also appreciated slightly, while the Latvian lats, which was partially linked to the
Vsystému ERM II se dánská korunaobchodovala blízko své centrální parity, zatímcoměny, které vstoupily do ERM II dne 28. června2004 (estonský kroon, litevský litas a slovinskýtolar) se pohybovaly buď ve velice úzkém
Thedevelopments in euro exchange rates over thisperiod were affected by signs of robusteconomic activity in the United States, whilemarket concerns about the US current accountdeficit seem to have subsided somewhat.
Vprůběhu roku 2004 však došlo udvanáctiměsíčního sezonně očištěného přebytkuobchodní bilance ke dvěma významnýmpohybům.
ECB Annual Report 2004
Vprvní polovině roku se zvyšoval (ze106 mld. eur v prosinci 2003 na více než 125
current transfers deficits combined with amarginal increase in the services surplus (see Chart 30).
ECBVýroční zpráva2004
The real effective exchange rate of the euro –based on cost and price indices – also continuedto rise in 2004, in line with the increase in thenominal effective exchange rate (see Chart 29).In the fourth quarter of 2004 the real effectiveexchange rate indices of the euro stoodwell above their level in the first quarter of1999, and the measures based on consumerand producer price developments were alsofairly close to the peak levels observed overthe past ten years.
Graf 30 Saldo běžného účtu a jeho složky
Chart 30 Current account balance and itscomponents
(měsíční/čtvrtletní údaje; index: 1.Q 1999 = 100)
(monthly/quarterly data; index: 1999 Q1 = 100)
2004 2003 2002 nominálníreálný dle CPIreálný dle PPIreálný dle JMN ve zpracovatelském průmyslu
2004 2003 2002 nominalreal, CPIreal, PPIreal, ULCM
Zdroj: ECB.1) Pohyb indexů EER nahoru znamená apreciaci eura.
Source: ECB.1) An upward movement of the EER indices represents anappreciation of the euro.
Posledníměsíční údaje jsou z prosince 2004.Vpřípadě reálného EERzaloženého na JMN ve zpracovatelském průmyslu je nejnovějšíúdaj za třetí čtvrtletí 2004 a je zčásti postaven na odhadu
The latest observations for monthlydata are for December 2004. In the case of the ULCM-basedreal EER, the latest observation is for the third quarter of 2004and is partly based on estimates.
mld. eur v červnu 2004), zejména v důsledkurobustního vývozu v tomto období.
ECB Annual Report 2004
Zdá se, že nárůst příjmů byl určovánpředevším příznivým vývojem v oblasti výnosůz investic, ve kterých se odrážel silný růstsvětové ekonomiky, který více než vyvážilnegativní dopad silnějšího eura (neboťposilování eura snižuje hodnotu příjmů v zahraniční měně vyjádřenou v eurech).
investment reflecting the strong growth ofthe global economy, which more than offsetthe negative impact of the higher euro (asan appreciation of the euro reduces the eurovalue of income credits received in foreigncurrencies).
Zpomalení vývozu eurozóny ve druhépolovině roku zřejmě vyplývá zejména zeslabšího vývozu do Asie a nových členskýchstátů EU, přestože došlo také k výraznémuzpomalení vývozu do Spojených států.
NET INFLOWS IN COMBINED DIRECT ANDPORTFOLIO INVESTMENT IN 2004In the financial account, combined direct andportfolio investment experienced net inflowsof 18.3 billion in 2004, compared with netinflows of 38.3 billion in 2003.
Pokudjde o růst dovozu zboží, ke kterému došlo vedruhém a třetím čtvrtletí 2004, odráží se v němjak růst dovozních cen, tak i růst fyzickéhoobjemu. Růst dovozních cen byl především
This lowerlevel of net financial flows into the euro areawas mainly a result of increased net outflows indirect investment (see Chart 31).
Vývoji vývozu a dovozu zboží lze lépeporozumět, jestliže jejich hodnoty rozložíme nazákladě statistiky zahraničního obchodu Eurostatu na složku cenovou a objemovou(dostupná statistika se týká období do října2004).
Developments in direct investment can beprimarily accounted for by the gradual declinein foreign direct investment inflows into theeuro area, basically due to direct investment ineuro area equity capital by non-residents beingone-third of that recorded a year earlier.
ECBVýroční zpráva2004
Market survey data indicated a
Graf 31 Saldo finančního účtu a jeho složky
Chart 31 Financial account balance and itscomponents
Vývoj v oblasti přímých investic lze v prvé řaděvysvětlit postupným poklesem přílivu přímýchzahraničních investic do eurozóny, zejménavzhledem ke skutečnosti, že přímé investice domajetkových cenných papírů v eurozóněuskutečněné nerezidenty představovaly jednutřetinu objemu vykázaného v předcházejícímroce.
Developments in exports and imports of goodscan be better understood by breaking down thevalues into prices and volumes on the basis of Eurostat’s external trade statistics (theavailable statistics cover the period up to October 2004). Such a breakdown shows thatthe strong rise in export values that took placein the first half of the year was mostlyaccounted for by robust growth in exportvolumes, while export prices remainedsubdued.
Tento pokles byl větší než pokles přímýchinvestic eurozóny v zahraničí ve formě investicdo majetkových cenných papírů a můžečástečně odrážet výhled silnějšího růstu světové ekonomiky v roce 2004 v porovnání s eurozónou.
It seems, therefore, that the negativeeffect of the appreciation of the euro on euroarea export volumes was more thancompensated for by the strong growth offoreign demand during the first half of 2004.
Nárůst čistého přílivu u portfoliových investicvyplýval zejména ze zvýšení čistých nákupůmajetkových cenných papírů v eurozóněnerezidenty.
Interms of geographical destination, the volumeof exports to Asia and the new EU Member States grew particularly rapidly over thisperiod.
Údaje z průzkumu trhu naznačujíobnovený zájem o majetkové cenné papíryeurozóny mezi zahraničními investoryvzhledem ke skutečnosti, že ceny majetkovýchcenných papírů v eurozóně jsou vnímány jakorelativně atraktivní, a vzhledem k očekávanémuposílení eura v průběhu roku 2004.
Although export prices experiencedsome upward pressure from rising costs owingto higher oil prices, this may have been partlycounterbalanced by some reductions in profitmargins as exporters attempted to partly offsetthe loss in price competitiveness resulting fromthe appreciation of the euro.
Co se týče dluhových nástrojů, jejich toky mělyv letech 2003 a 2004 obdobný rozsah apředstavovaly na straně aktiv i pasiv přibližně200 mld. EUR.
As regards the increase inthe value of imports of goods that took place inthe second and third quarters of 2004, thisreflected rises in both prices and volumes.Most of the rise in import prices was a resultof the higher price of oil.
Na straně pasiv brzdila přílivzahraničních investic do nástrojů peněžníhotrhu eurozóny nízká úroveň krátkodobýchúrokových sazeb v eurozóně.
Part of the increasein import volumes can be attributed to therecovery in euro area domestic demand,particularly the high import-intensity categoriesof expenditure.
Vporovnání s rokem 2003 tatoalokace vypovídá o nižším významu, který v roce 2004 rezidenti eurozóny zahraničnímdluhopisům a pokladničním poukázkámpřipisovali.
ECB Annual Report 2004
3HOSPODÁŘSKÝ A MĚNOVÝ VÝVOJ V ČLENSKÝCHSTÁTECH EU MIMO EUROZÓNU
debt flows to the United States declined from75 billion in 2003 to 29 billion in the firstthree quarters of 2004.
Růst reálného HDPv členských státech EUmimo eurozónu v roce 2004 poměrně výrazný aobecně přesáhl průměrnou výši tohoto ukazatelev eurozóně (viz Tabulka 6).
Based on cumulated flows over the first threequarters of 2004, the euro area recorded netoutflows in foreign direct investment vis-à-vismost of its main partner countries, apart fromthe United States and Switzerland.
Růst produktu bylnejsilnější v pobaltských státech a v Polsku,tedy v zemích s nejnižší úrovní HDPna jednohoobyvatele v EU.
The United Kingdom and the United States were both themain recipients of euro area direct investmentand the main investors in the euro area.
Na druhém konci stupnice bylrůst produktu nejnižší v Dánsku a na Maltě,přestože růst reálného HDPv těchto zemíchzačal vykazovat známky oživení po nízkýchtempech růstu, která převládala v průběhu roku2003.
Euro area investorswere also large net purchasers of Japaneseequity securities. The improvement of theeconomic outlook in Japan, particularly at thebeginning of 2004, appears to have influencedthe portfolio investment decisions of euro areainvestors.
soukromé spotřeby, která byla podporovánazvyšováním reálných disponibilních příjmůsouvisejících s výrazným růstem mezd azlepšením situace na trhu práce.
Turning to debt instruments, cross-borderflows were of a similar magnitude in 2003 and2004, amounting to roughly 200 billion onboth the asset and the liability sides.
Ve Spojenémkrálovství byl růst soukromé spotřebystabilizovaný v důsledku velmi dobré situace natrhu práce a růstu cen obytných domů.
On theliability side, the low level of euro area shortterm interest rates did not encourage foreigninvestment in euro area money marketinstruments, with non-residents investingalmost exclusively in euro area bonds and notesin 2004.
Vřadězemí EU mimo eurozónu, zejména v pobaltských zemích a Maďarsku, byly výdajedomácností podněcovány vysokým a vněkterých případech stále se zvyšujícímobjemem úvěrů poskytnutých soukromémusektoru.
On the asset side, euro area investorsallocated about 75% of their internationalportfolio of debt instruments to bonds andnotes and 25% to money market instruments.Compared with 2003, this allocation amountedto a smaller weight being given by euroarea residents to international bonds and notesin 2004.
Ve většině nových členských státůkromě toho očekávání růstu cen v důsledkuzměn v daňovém systému a zásahů do regulacecen v souvislosti se vstupem do EU podnítilo v první polovině roku 2004 výdaje na spotřebu.Akonečně v některých zemích zůstala fiskálnípolitika relativně uvolněná.
ECB Annual Report 2004
Domácí poptávka představovala hlavní faktor,který přispěl k růstu reálného HDPv roce 2004v mnohých členských státech EU mimoeurozónu.
ECONOMIC ACTIVITYReal GDP growth in the noneuro area EUMember States was relatively strong in 2004and generally exceeded the euro area average(see Table 6).
Klíčovým hybným momentem růstuproduktu byla zejména hrubá tvorba fixníhokapitálu.
Output growth was highest in the Baltic States and Poland, the countries with thelowest level of GDP per capita in the EU.
Rostoucí důvěra průmyslovéhosektoru, vysoká míra využití kapitálu a zlepšenévyhlídky v oblasti poptávky přispěly k oživeníinvestiční činnosti v mnoha nových členskýchstátech, v Dánsku a ve Švédsku.
At theother end of the scale, it was lowest in Denmarkand Malta, although real GDP growth started torecover in these countries from the subduedrates that prevailed in 2003.
Vmnohýchnových členských státech, zejména v pobaltských zemích, byla síla domácípoptávky také důsledkem výrazného růstu
In a number ofnon-euro area EU Member States, especially inthe Baltic States and Hungary, householdspending was also backed by high and, insome cases, increasing credit growth to theprivate sector.
Z hlediska vnější poptávky se podíl čistéhovývozu na růstu reálného HDPv jednotlivýchčlenských státech EU mimo eurozónu značnělišil.
Domestic demand was the main contributor toreal GDP growth in 2004 in many noneuro area EU Member States. In particular, gross fixedcapital formation was the key driver of outputgrowth.
Zatímco vnější poptávka výrazněpodpořila růst produktu v Polsku a ve Švédsku,ve většině nových členských států a ve Spojeném království růst reálného HDPzpomalila.
Growing industrial confidence, a highdegree of capital utilisation and an improveddemand outlook contributed to the recovery ininvestment in many of the new Member States,Denmark and Sweden.
Přes tuto skutečnost je důležité
In the United Kingdom,
Tabulka6Růstreálného HDP v členských státech EU mimoeurozónuaveurozóně
Turning to external demand, the contribution ofnet exports to real GDP growth variedsignificantly across the noneuro area EUMember States.
(meziroční změny v %)
(annual percentage changes)
Zdroje: Eurostat a národní údaje.1) Skupina EU-10 zahrnuje 10 nových členských států.2) Skupina EU-13 zahrnuje 13 členských států EU mimo eurozónu.Poznámka: Čtvrtletní údaje za Českou republiku jsou sezonně očištěny a za Spojené království jsou očištěny podle pracovních dnů.
Source: Eurostat.Note: Quarterly figures are seasonally adjusted for the Czech Republic and seasonally and working day-adjusted for the United Kingdom.1) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.2) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
poznamenat, že růst vývozu a dovozu byl inadále v roce 2004 velmi silný, zejména v nových členských státech.
by higher demand in trading partner countriesand by further gains in productivity.
Vdůsledku oživení hospodářské činnosti,značného přílivu přímých zahraničních investicv několika posledních letech a pokračujícíchstrukturálních reforem se situace na trhu prácev průběhu roku 2004 postupně zlepšovala vevětšině členských států EU mimo eurozónu,zejména v pobaltských státech.
As a result of the recovery in economicactivity, sizeable foreign direct investmentinflows received in the last few years andongoing structural reform, the labour marketsituation gradually improved in most non-euroarea EU Member States throughout 2004,particularly in the Baltic States.
Růstzaměstnanosti měl ovšem ve většině novýchčlenských států tendenci být poněkud slabý,vzhledem k tomu, že v některých zemích došlok dřívějšímu růstu mzdových nákladů, avzhledem k nesouladu v oblasti strukturykvalifikovaných pracovních sil mezi nabídkoua poptávkou na trhu práce.
Employmentgrowth, however, tended to be rather subduedin most of the new Member States, due toearlier increases in wage costs in somecountries and a structural skill mismatchbetween labour supply and demand.
Vněkolika zemích,zejména v Polsku a na Slovensku, byla i nadálemíra nezaměstnanosti velmi vysoká.
In severalcountries, especially Poland and Slovakia,unemployment rates remained very high.
Ve Spojeném království se situace na trhu prácezhoršila.
In the United Kingdom the labour market was tighter.
Většina nových členských států zaznamenalav roce 2004, ve srovnání s rokem 2003, vyššímíruinflace měřené HICP(viz Tabulka 7).
Most of the new Member States recordedhigher HICP inflation rates in 2004 comparedwith 2003 (see Table 7).
K nejvýraznějšímu růstu inflace došlo v Českérepublice, Lotyšsku, Litvě, Maďarsku a Polsku.Vněkterých členských státech EU mimoeurozónu ovšem v roce 2004 průměrná mírainflace klesla.
The strongest increasein inflation was observed in the Czech Republic, Latvia, Lithuania, Hungary and Poland. In some noneuro area EU Member States, however, average inflation ratesdeclined in 2004.
Nejvýraznější pokles vykázal Kypr a Slovinsko.
The strongest declines wererecorded in Cyprus and Slovenia.
Struktura inflace v průběhuroku 2004 se navíc v jednotlivých zemích lišila.Vřadě zemí inflace v první polovině roku 2004zaznamenala silný růst, a následně se ustálila navyšší úrovni, nebo v druhé polovině rokupostupně klesala.
Moreover,the inflation pattern during 2004 varied acrosscountries. In a number of countries, inflationpicked up considerably in the first half of 2004before either stabilising at a higher level orgradually declining in the second half of theyear.
Vněkolika dalších členských
In a few other Member States, however,HICP inflation rates remained broadly stablefor the whole year.
Tabulka7Inflace měřená HICP v zemích EU mimoeurozónuaveurozóně
Inmost of the new Member States, inflation wasabove the euro area average. In Latvia,
Zdroj: Eurostat.1) Skupina EU-10 zahrnuje 10 nových členských států.2) Skupina EU-13 zahrnuje 13 členských států EU mimo eurozónu.
Source: Eurostat.1) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.2) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
státech ovšem míra inflace měřená HICPpocelý rok zůstala v podstatě beze změn.
Moreover, insome countries the passthrough of higher oilprices into inflation might not have fullymaterialised yet in 2004.
vysokému podílu cen potravin ve spotřebníchkoších HICPv těchto zemích, měl tento vývojve většině nových členských států značný dopadna inflaci měřenou HICP.
Foodprices increased in most new Member States inthe first half of the year as these countrieswere integrated into the Common Agricultural Policy and as remaining sectoral trade barrierswere removed.
Vřadě členských státůbyly kromě toho zvýšeny nepřímé daně aspotřební daně, aby bylo dosaženo většíhosouladu s daňovými mechanismyuplatňovanými v EU.
Given the relatively large shareof food prices in their HICP consumer baskets,this had a noticeable impact on HICP inflationin most of the new Member States.
Perspektiva daněmivyvolaného růstu cen následně po vstupu do EUvedla na začátku roku 2004 k vyšší poptávce atím způsobila vyšší inflaci.
The prospect of tax-induced priceincreases following EU accession led to higherdemand in early 2004, thereby also causinghigher inflation.
Ve druhé poloviněroku 2004 byl ovšem v řadě zemí její vlivpostupně eliminován.
In the second half of 2004,however, the impact gradually started toreverse in a number of countries.
Vněkterých novýchčlenských státech byly kromě toho regulovanéceny výrazně zvýšeny za účelem dokončenítransformace některých státních podniků tak,aby jejich výroba zaručovala návratnostvložených investic.
Furthermore,in some new Member States, administeredprices have been substantially raised with aview to completing the adjustment of somestate-owned enterprises to producing at costrecovery levels.
Vývoj inflace v členských státech EU mimoeurozónu byl částečně určován některýmispolečnými faktory, zejména výraznýmzvýšením cen ropy v roce 2004.
FISCAL POLICIESThree noneuro area EU Member States(Estonia, Denmark and Sweden) recorded afiscal surplus and ten countries recorded fiscaldeficits in 2004.
Konkrétnídopad tohoto faktoru na inflaci se ovšem v jednotlivých zemích lišil a do značné míryodrážel rozdíly ve struktuře spotřeby, tržníchstrukturách a energetické náročnosti výroby.
In a number of countries, in particular the Czech Republic, Hungary and Slovakia,effective exchange rate developments had adampening impact on inflation, while in others,such as Latvia, the impact contributed toinflation pressures.
Vněkterých zemích se kromě toho inflačnívývoj vyvolaný vyššími cenami ropy nemusel v roce 2004 ještě plně projevovat.
In Poland the laggedimpact of exchange rate developmentscontributed in the first half of 2004 to anincrease in HICP inflation, but their impactreversed in the second half of the year.
Vývoj inflace v roce 2004 byl ovlivněn takévývojem nominálních efektivních devizovýchkurzů a jejich opožděným dopadem na dovozníceny.
ECB Annual Report 2004
Tabulka 8 Fiskální pozice v zemích EU mimoeurozónuaveurozóně
Table 8 Fiscal positions in the noneuro area EU Member States and the euro area
Hrubý dluh vládních institucí20022003
General government gross debt20022003
Přebytek (+) / deficit (-) vládních institucí2001200220032004
General government surplus (+) / deficit (-)2001200220032004
Rozpočtová salda nezahrnují výnosy z prodeje licencí UMTS.1) Odhady kalendářního roku.2) Skupina EU-10 zahrnuje 10 nových členských států.3) Skupina EU-13 zahrnuje 13 členských států EU mimo eurozónu.
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences.1) Calendar year estimates.2) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States.3) The EU13 aggregate comprises the 13 noneuro area EU Member States.
VPolsku opožděný dopad vývoje devizovéhokurzu přispěl v první polovině roku 2004 kezvýšení inflace měřené HICP, zatímco v druhépolovině roku byl vliv devizového kurzuopačný.
Hungary showed signs of significantslippage relative to the May 2004 convergenceprogramme targets. Furthermore, somegovernments (for example, in Estonia and Lithuania) utilised part of their excessrevenues in 2004 to finance additionalexpenditure rather than improve their budgetbalances.
eurozónu společně se zlepšením sald jejichveřejných rozpočtů.
In 2004 the debt ratios in most noneuro area EU Member States remained well below theaverage ratio in the euro area.
Vostatních zemích růstpoměru dluhu k HDPodrážel zejména nízképodíly primárního přebytku a deficit zvyšujícíúpravy poměru deficitu a dluhu, tj. kolísání veveřejném dluhu, které nelze vysvětlit deficitemnebo přebytkem.
In the other countries, theincrease in the debt ratios reflected mainly thelow primary surplus ratios and debt-increasingdeficit-debt adjustments, i.e. variations inpublic debt that cannot be explained by thedeficit/surplus.
Pouze Kypr a Malta i nadálevykazovaly poměr dluhu k HDPnad 60%referenční hodnotou.
Only Cyprus and Maltacontinued to record debt ratios above the 60%of GDP reference value.
Na základě rozhodnutí Rady ECOFIN z 5. července roku 2004 bylokonstatováno, že šest zemí (Česká republika,Kypr, Maďarsko, Malta, Polsko a Slovensko)čelí situaci nadměrného deficitu.
In most countries, budgetary outcomes in 2004were either broadly in line with or better thanthe targets of the convergence programmessubmitted in May 2004.
Salda rozpočtů veřejného sektoru se v roce 2004zlepšila v 10 ze 13 členských států EU mimorámec eurozóny, zatímco ve zbývajících 3zemích se zhoršila (viz Tabulka 8).
In several countriesrevenue collection was more favourable than
VÝVOJ PLATEBNÍ BILANCECo se týče vnější bilance, Švédsko a Dánsko inadále v roce 2004 vykazovaly značné přebytkyna běžných účtech, zatímco Spojené královstvía většina nových členských států vykazovalydeficity běžného účtu, které byly v některýchzemích vysoké (viz Tabulka 9).
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTSAs regards external balances, Sweden and Denmark continued to report sizeable surpluseson current account in 2004, while the United Kingdom and most new Member States recordedcurrent account deficits, which in somecountries were large (see Table 9).
Jedinouvýjimku představovalo Slovinsko, které mělo v minulosti obecně vyvážené pozice běžnéhoúčtu. Vpobaltských zemích a v Maďarsku bylyzjištěny obzvláště vysoké deficity běžného účtu– blížící se 10 % HDPa více, zatímco Slovenskoa Polsko vykazovaly nižší deficity běžnéhoúčtu, které v uplynulých dvou letech kleslyoproti předcházejícímu dvouletému období.
The onlyexception was Slovenia, which has a history ofbroadly balanced current account positions.Particularly large current account deficits –close to or above 10% of GDP – were observed inthe Baltic States and Hungary, while Slovakiaand Poland showed more moderate currentaccount deficits, which contracted in the pasttwo years compared with the previous twoyears.
Vmnoha nových členských státech byl růstdeficitu běžného účtu v roce 2004 spojený se
ECB Annual Report 2004
Tabulka 9 Platební bilance
Table 9 Balance of payments of the noneuro area EU Member States and the euro area
Zdroj: ECB.1) Údaje za rok 2004 jsou klouzavý průměr za čtyři čtvrtletí pro období od čtvrtého čtvrtletí 2003 do třetího čtvrtletí 2004, s výjimkou Kypru, pro který byl průměr spočítán od třetího čtvrtletí 2003 do druhého čtvrtletí 2004.
Source: ECB.1) Figures for 2004 are a four-quarter moving average for the period from the fourth quarter of 2003 to the third quarter of 2004, exceptfor Cyprus, for which the average is for the period from the third quarter of 2003 to the second quarter of 2004.
stejném období čistý odliv přímýchzahraničních investic, zatímco ve Spojenémkrálovství se mírný odliv čistých přímýchzahraničních investic z předchozích let změnilv příliv.
of foreign direct investment in the same period,while in the United Kingdom, net foreign directinvestment turned positive after registeringmodest outflows in previous years.