natgillin/translations-raw huggingface dataset:
), i když několik zemí hlásilo oproti předchozímu roku pokles – Česká republika, Řecko, Lotyšsko, Lucembursko, Portugalsko, Slovinsko
), although a few countries reported a fall over the previous year — the Czech Republic, Greece, Latvia, Luxembourg, Portugal, Slovenia (since 2001),
Ve většině členských států EU se převážná část hlášených činy související s konopím 34 až 87 % všech trestných činů porušujících protidrogové právní předpisy.
In most EU Member States the majority of reported drug law offences (17) are related to drug use or possession for use (18), ranging in 2004 from 61 % of all drug law offences in Poland to 90 % in Austria.
V České republice a Litvě převládaly trestné činy související s amfetaminy, které v České republice tvořily 50 a v Litvě 31 % všech trestných činů porušujících drogové právní předpisy; zatímco v Lucembursku je nejčastěji hlášenou látkou kokain (ve 43 % případů trestných činů porušujících protidrogové právní předpisy).
In the Czech Republic, Luxembourg, the Netherlands and Turkey, most reported drug law offences relate to dealing or trafficking, with the proportion varying from 48 % of all drug offences in Luxembourg to 93 % in the Czech Republic.
trestných činů porušujících protidrogové právní předpisy (17) týká užívání drog nebo držení drog pro vlastní potřebu (18),
Although in all reporting countries (except in the Czech Republic and Bulgaria and for a few years in Belgium) cannabis is more predominant in offences for use/possession than in other drug law offences, the proportion of use-related offences involving cannabis has decreased since 1999 in several countries — namely Italy, Cyprus (2002–04), Austria, Slovenia and Turkey (2002–04) — and has fallen over the last year (2003–04) in most reporting countries, possibly indicating a reduced targeting of cannabis users by law enforcement agencies in these countries (25).
V letech 1999–2004 počet „hlášení“ trestných činů porušujících protidrogové právní předpisy v souvislosti s konopím celkově vzrostl ve většině sledovaných zemí,
The share of all drug law offences accounted for by these offences also increased in most reporting countries over the period, although the rate of increase was generally low, except in Cyprus, Poland and Finland, where more marked upward trends were reported.
Během přičemž podíl těchto trestných činů na celkovém počtu trestných činů se pohyboval v roce 2004 v rozmezí od 61 % v Polsku až po 90 % v Rakousku.
26 upward trends in the number of ‘reports’ involving heroin (
11) Výraz „hlášení“ je v kontextu trestných činů porušujících protidrogové právní předpisy uváděn v uvozovkách, protože označuje různé koncepce v různých
) and/or the proportion of drug offences that involved
( zemích.
27 heroin (
( věstníku 2006.
22 often involved (
(13) Nárůst v Litvě je způsoben zavedením nového trestního zákoníku v květnu 2003.(14) Nárůst v Maďarsku je způsoben především novelizací trestního zákoníku a trestního řádu.(15) Údaje o „hlášeních“ trestných činů porušujících protidrogové právní předpisy za období 1999–2004 byly k dispozici ve všech zemích (i když někdy ne za každý rok), s výjimkou Kypru, Slovenska, Bulharska, Rumunska, Turecka a Norska; a za rok 2004 ve všem zemích s výjimkou Irska, Spojeného království a Norska.
The opposite trend can be observed for cocaine-related offences: in terms of both number of ‘reports’ (28) and the proportion of all drug offences (29), cocaine-related offences have increased since 1999 in most reporting countries. Bulgaria is the only country to report a downward trend in cocaine offences (both numbers and proportions of drug offences).
DLO-6 ve Statistickém věstníku 2006.(25) Viz obr.
Bulgaria, Romania, Turkey and Norway; and for 2004 in all countries except Ireland, the United Kingdom and Norway.
DLO-3 ve Statistickém věstníku 2006.
) See Table DLO-1 and Figure DLO-1 in the 2006 statistical bulletin.)
DLO-4 ve Statistickém věstníku 2006.(27) Viz. tab.
(28) See Figure DLO-5 in the 2006 statistical bulletin.(29) See Table DLO-8 in the 2006 statistical bulletin.
DLO-7 ve Statistickém věstníku 2006.
European drug policies: extended beyond illicit drugs?, in EMCDDA 2006 annual report: selected issues
Za zmínku stojí, že ve Švédsku podíl trestných činů souvisejících s heroinem během období 1999–2003 klesl.
Although drug strategies do not always refer to licit drugs or addictions, the selected issue finds that prevention programmes and, in some countries, treatment measures apply to both licit and illicit drugs, targeting as a priority children and young people.
(28) Viz obr. DLO-5 ve Statistickém věstníku 2006.(29) Viz tab.
This is found in the drug policies of some Member States and in EU drug strategies.
DLO-8 ve Statistickém věstníku 2006.
This selected issue is available in print and on the Internet in English only (http://issues06.emcdda.europa.eu).
Kapitola 2÷ešení drogové problematiky v Evropå – pùehled
Chapter 2Responding to drug problems in Europe — an overview
Prevence přirozeně spjaty s dalšími politikami veřejného zdraví relevantními pro mladistvé (strategie duševního zdraví dospívajících týkající se poruch chování, poruch pozornosti atd.), sociálními politikami (zajištění prostoru pro trávení volného času a podpora ohrožených mladých osob nebo sociálně deprivovaných rodin), vzdělávacími politikami (snižování počtu případů nedokončení školní docházky) atd.
Prevention health strategies regarding conduct disorders, attention deficit disorder, etc.), social policies (the provision of leisure spaces and support for vulnerable youth or deprived families), education policies (reducing school dropout), etc.
Prevence veřejného zdraví se tedy zaměřuje na úplný výčet faktorů ohrožení, které jsou významné při řešení drogového problému, a to zapojením služeb a sektorů, jež by se jinak samy problematikou drog nezabývaly.
Thus, public health prevention targets the full set of vulnerability factors which are relevant for tackling drug problems by involving services and sectors that would not usually focus on drugs.
Zkušenosti v některých členských státech naznačují, že intervence drogové prevence na individuální úrovni mohou být účinnější, jestliže jsou podporovány i regulačními politikami u legálních drog, které mohou omezit přístup mladých lidí k těmto látkám a snížit jejich společenskou přijatelnost.
Experiences in some Member States suggest that drug prevention interventions at the individual level may be more effective if also supported by regulatory policies on legal drugs that can limit the access of young people to these substances and reduce their social acceptability.
V důsledku toho si preventivní strategie týkající se prostředí, které se zabývají normativním a kulturním rámcem užívání látek, v částech Evropy získávají své místo, podporovány prvními kroky přijatými na úrovni EU: směrnicí o tabákové reklamě a rámcovou úmluvou Světové zdravotnické organizace o kontrole tabáku (viz oddíl o strategiích týkajících se prostředí ve vybraném tématu o rekreačním užívání drog).
As a result, environmental prevention strategies that address the normative and cultural framework of substance use are gaining ground in parts of Europe, supported by the first steps taken at EU level: the tobacco advertisement directive and the WHO framework convention on tobacco control (see the section on environmental strategies in the selected issue on drug use in recreational settings).
Úloha kampaní v masových médiích začíná být v rostoucí míře vnímána tak, že spíše zlepšují informovanost (aby zdůraznily, podpořily a vysvětlily lidem důvody pro strategie týkající se prostředí), než že by měnily chování.
The role of mass media campaigns is increasingly being seen as one of raising awareness (to underpin, support and explain to the population at large the rationale underlying environmental strategies) rather than one of changing behaviour.
V tomto ohledu nedávný německý přehled mezinárodní literatury (Bühler a Kröger, 2005, citovaný v německé národní zprávě) doporučuje, aby mediální kampaně byly využívány jako podpůrný, nikoli jediný prostředek k dosažení změn chování.
In this regard, a recent German review of the international literature (Bühler and Kröger, 2005, cited in the German national report) recommends that media campaigns be used as a supporting measure and not as the only measure to achieve behavioural changes.
V rámci prevence ve školách nacházejí své místo preventivní přístupy založené na programech.
Programme-based prevention approaches are gaining ground within school-based prevention.
Prevence založená na programech předpokládá standardizovanou realizaci se stanoveným počtem hodin, přičemž každá má přesně definovaný obsah, a podrobně rozpracované materiály pro učitele a žáky.
Programme-based prevention implies standardised delivery in a defined number of sessions, each with exactly defined contents, and detailed teacher and pupil material.
To umožňuje monitorování a hodnocení a zvyšuje přesnost, věrnost a konzistenci intervencí, což vede k vysoké kvalitě výuky.
This facilitates monitoring and evaluation and increases the accuracy, fidelity and consistency of interventions, leading to high-quality delivery.
V důsledku toho více členských států než dříve monitoruje preventivní intervence ve školách (Česká republika, Řecko, Španělsko, Irsko, Itálie, Kypr, Maďarsko, Nizozemsko a Spojené království).
As a result, more Member States than before are monitoring school-based prevention interventions (the Czech Republic, Greece, Spain, Ireland, Italy, Cyprus, Hungary, the Netherlands and the United Kingdom).
Vůbec první školní preventivní program s názvem „European Drug Abuse Prevention Trial“ (Evropská studie prevence zneužívání drog) (www.eudap.net) ukázal slibné výsledky.
The first ever European drug abuse prevention trial (www.eudap.net) has shown promising results.
Tento projekt financovaný Evropskou komisí byl realizován a podroben srovnávacímu hodnocení v sedmi zemích, devíti regionálních centrech a 143 školách a zapojilo se do něj 7 000 studentů (3 500 ve sledované skupině a 3 500 v kontrolní skupině).
Funded by the European Commission, the project was implemented and crossevaluated in seven countries, nine regional centres and 143 schools and involved 7 000 students (3 500 in a trial group and 3 500 in a control group).
EU-Dap uvádí, že v porovnání s kontrolní skupinou měli studenti ve sledované skupině o 26 % nižší pravděpodobnost denního kouření, o 35 % nižší pravděpodobnost časté opilosti a o 23 % nižší pravděpodobnost užívání konopí.
EU-Dap reports that, compared with the control group, students in the trial group had a 26 % lower probability of smoking daily, a 35 % lower probability of being frequently drunk and a 23 % lower probability of using cannabis.
Srovnatelným výzkumným projektem založeným na programech je Blueprint ve Spojeném království (30).
A comparable programme-based research approach is Blueprint in the United Kingdom (30).
Kromě toho je nyní více pozornosti věnováno přísnějšímu technickému vedení a lepšímu pokrytí při realizaci prevence ve školách (např. ve Francii a Irsku).
Additionally, more attention is now given to stricter technical guidance and to better coverage in the implementation of school-based prevention (e.g. in France and Ireland).
Výroční zpráva za rok 2006: Stav drogové problematiky v Evropě
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe four countries (Belgium, Germany, Italy and Luxembourg) reporting on new projects in this area.
V Itálii je nyní prioritou mnoha projektů chránit děti, matky a rodiny přistěhovalců nebo příslušníky etnických menšin.
In Italy, the priority of many projects is now to protect children, mothers and immigrant families or those belonging to ethnic minorities.
Lucembursko uvádí, že věnuje zvláštní pozornost mladým lidem a nejpočetnější přistěhovalecké komunitě, přičemž se soustředí na jazykové a sociokulturní zvláštnosti.
Luxembourg reports that special attention is given to young people and to the biggest immigrant community, focusing on linguistic and sociocultural specificities.
Selektivní prevence ve školách
Selective prevention in schools
Selektivní prevence se soustředí čím dál více na mladé osoby s rizikem nedokončení školní docházky anebo s problémy v chování, například v Itálii, kde je přibližně 15 % preventivních intervencí ve školách zaměřeno na ohrožené podskupiny studentů (selektivní a indikovaná prevence).
Young people at risk of dropping out of school and/or with behavioural problems are increasingly being addressed by selective drug prevention, for instance in Italy, where some 15 % of prevention interventions in schools are aimed at vulnerable subgroups of students (selective and indicated prevention).
Hlavními podskupinami, na něž se selektivní prevence ve školách zaměřuje, jsou studenti s problémy v sociálním chování, problémy ve škole nebo v rodině, studenti z přistěhovaleckého prostředí a příslušníci etnických menšin.
The main subgroups at which selective prevention in schools is aimed are students with social behavioural problems, school problems or family problems, immigrant students and those belonging to ethnic minorities.
Školní prospěch a docházka do školy jsou ve skutečnosti dobrými ukazateli problémů s drogami a jejich monitorování umožňuje včasnou a přesnou intervenci.
In fact, academic performance and school attendance are good predictors for drug problems, and monitoring these enables early and accurate intervention.
V Belgii Francouzské společenství doporučuje, aby politiku podpory zdraví a prevence prováděly školské orgány a aby se policejní složky na programech prevence nepodílely.
recommends that health promotion and prevention policy should be implemented by school authorities and that the police force should not be involved in prevention programmes.
Také ve Spojeném království koncepční dokument (protidrogový výbor ACPO, 2002) doporučil, aby policie působila pouze v oblastech své odbornosti (bezpečnost, trestná činnost, veřejný pořádek) a do konkrétní protidrogové výchovy nezasahovala.
Also, in the United Kingdom, a policy paper (ACPO Drugs Committee, 2002) recommended that the police service act only within its areas of expertise (security, offences, order) and not get involved in specific drug education.
Ve stejném duchu pokračuje také Portugalsko i nadále v programu terénní policejní práce „Escola Segura“ („Bezpečná škola“).
Following this line of action, Portugal continues to run a proximity policing programme, Escola Segura (safe school).
Během školního roku 2004–2005 bylo konkrétním školám přiřazeno celkem 320 policistů, jejichž úkolem bylo provádět terénní policejní práci a odrazovat od trestné činnosti, a to jak v denních, tak v nočních hodinách.
During the 2004/05 school year a total of 320 police officers were specifically allocated to the school setting, with the aim of implementing proximity policing and offence dissuasion, both during the day and at night.
Ve Francii docházejí do škol a dalších institucí na požádání odborníci, kteří byli útvary činnými v trestním řízení vyškoleni pro kontakt s populací mladistvých a dospělých.
In France, experts trained by the law enforcement services to liaise with youth or grown-up populations visit schools or other services on request.
I přes doporučení, že protidrogovou výchovu by neměli vést policisté v uniformách, protože v některých případech by to mohlo mít opačný účinek, jsou však aktivity prováděné policejními složkami ve školách i nadále v mnoha členských státech běžné.
However, despite recommendations that drug education should not be delivered by police officers in uniform, as it could in some cases be counterproductive, activities carried out by police services within schools are still common in several Member States.
S uznáním a rozvojem přístupu selektivní prevence většinou členských států se v rostoucí míře stávají středem pozornosti ohrožené skupiny populace.
With the recognition and development of the selective prevention approach by most Member States, vulnerable groups are increasingly being targeted.
Například Německo, Řecko, Lucembursko, Rakousko, Finsko a Spojené království hlásí programy zaměřené na mladé pachatele.
For example, Germany, Greece, Luxembourg, Austria, Finland and the United Kingdom report programmes targeting young offenders.
Na předčasné ukončení školní docházky se zaměřují programy protidrogové prevence v několika členských státech.
School dropout is the focus of drug prevention programmes in several Member States.
Projekt HUP v okrese Storstrom v Dánsku se snaží zvýšit průměr absolvování školní docházky ze 75 % na celostátní cíl 95 % tím, že se zaměřuje na ohrožené žáky.
The HUP project in Storstrom County, Denmark, aims to increase the average rate of school completion from 75 % towards the national target of 95 % by focusing on vulnerable students.
Podobné projekty jsou hlášeny v Irsku, Portugalsku (47 projektů), Rumunsku (jeden projekt) a Norsku (brožury pro učitele).
Similar projects are reported in Ireland, Portugal (47 projects), Romania (one project) and Norway (brochures for teachers).
Snížení počtu žáků, kteří předčasně ukončí školní docházku, je oficiálním záměrem irské národní strategie, s cílem 10% poklesu v oblastech místních protidrogových pracovních skupin ve srovnání s rokem 2005–2006.
Reducing early school leaving is an official aim of Ireland’s national strategy, with the target of a 10 % reduction compared with 2005/06 rates in LDTF (local drug task force) areas.
Nejvíce se ohroženým žákům věnují programy selektivní prevence na Maltě, zatímco ve Francii a na Slovensku jsou ve školách poskytovány poradenské služby, které jsou žákovi doporučeny nebo je vyhledá sám.
Students most at risk are targeted by selective prevention programmes in Malta, while in France and Slovakia counselling services are provided in schools on the basis of (self-)referral.
S rostoucím počtem mladších dětí, které začínají užívat drogy, nabývá na významu zlepšení a zintenzivnění prevence zaměřené na rodinu.
With growing numbers of younger children initiating drug use, the improvement and intensification of family-based prevention are of increasing importance.
V předbubertálním věku vliv rodiny převažuje nad vlivem vrstevníků.
In pre-teenagers, family influence prevails over peer influence.
Úloha rodiny při stanovování norem a podpora dětí spočívá více v prevenci než ve vštěpování informací o látkách.
The role of the family in establishing norms and support for children is more relevant to prevention than imparting information on substances.
Několik zemí (např. Polsko a Slovensko) začalo klást důraz na prevenci mezi ohroženými skupinami.
Several countries (e.g. Poland and Slovakia) have begun to put emphasis on vulnerable groups.
Ve Švédsku došlo k nejviditelnějšímu nárůstu aktivit v porovnání s loňským rokem v programech pro rizikové předškoláky a školáky s tendencí k externalizaci problémů.
In Sweden, the most obvious increase in activities compared with previous years has been in programmes for pre-school children at risk and school children with externalising behaviours.
Počet měst a obcí, které tyto programy realizují, se přibližně zdvojnásobil.
The number of municipalities implementing these programmes has approximately doubled.
Vedle toho Norsko připravuje národní strategii včasné intervence proti problémovému užívání drog a alkoholu, v jejímž rámci se preventivní úsilí konkrétně zaměří na rizikové skupiny.
In addition, Norway is developing a national strategy for early intervention against problem drug and alcohol use in which prevention efforts will specifically target risk groups.
Přístupy založené na jiných než abstinenčních metodách nejen účinně snižují spotřebu, ale také předcházejí zahájení drogové kariéry dalšími osobami ve skupinách, kde už začínající užívání drog probíhá.
Approaches not based on abstinence are effective in reducing not only consumption but also initiation among those groups in which incipient drug use is already occurring.
Polsko má proto celostátní program, který má změnit drogové chování ohrožených dětí a dětí v raném stádiu užívání drog.
Thus, Poland has a nationwide programme to change the drugrelated behaviour of vulnerable children or children who are in the early stages of drug use.
Konkrétním cílem polského programu je podporovat rodinu při řešení problémů s drogami.
The specific objective of the Polish programme is to support the family in solving drug problems.
V tomto ohledu je užitečné, že se koncepce selektivní prevence nesoustředí jen na užívání drog a nestigmatizuje jej; místo toho se zaměřuje na ohroženost osob v širším smyslu.
In this regard, it is helpful that the concept of selective prevention does not focus on drug use and does not stigmatise drug use; rather, its focus is on vulnerability in a broader sense.
Prevence zaměřená na rodinu začíná být v EU cílenější a výrazněji vychází z potřeb.
Family-based prevention in the EU is becoming more targeted and more firmly needs-based.
Několik členských států (Německo, Španělsko, Irsko, Itálie a Spojené království) uznalo, že kontaktovat problémové rodiny může být pro instituce obtížné.
Several Member States (Germany, Spain, Ireland, Italy and the United Kingdom) have acknowledged that it can be difficult for institutions to contact problem families.
Proto ve Spojeném království v rámci kampaně FRANK vznikl pro protialkoholické akční týmy
As a result, in the United Kingdom the FRANK campaign has developed an action pack for drug and alcohol action teams and prevention practitioners on how to reach the family, and in several other Member States selective prevention programmes targeted at families
Kapitola 2: Řešení drogové problematiky v Evropě – přehled a pracovníky prevence soubor opatření, jak oslovit rodinu a v několika dalších členských státech jsou nyní realizovány programy selektivní prevence zaměřené na ohrožené rodiny.
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview at risk are now being implemented.
Tyto programy využívají k oslovení ohrožených rodin různé techniky (např. poskytování potravin, finanční pobídky, hlídání dětí), většinou vycházející z Kumpferova programu posilování rodiny (Kumpfer a kol., 1996).
These programmes employ several techniques to attract at-risk families (e.g. providing food, financial incentives, babysitting) mostly based on Kumpfer’s ‘strengthening families programme’ (Kumpfer et al., 1996).
nevládní organizace nebo polonezávislá sdružení (Belgie, Německo, Francie, Maďarsko a Finsko).
semi-independent associations (Belgium, Germany, France, Hungary and Finland).
Podle toho také některé členské státy informují o tom, že vytvářejí strategie k zajištění jednotných kritérií kvality, standardů a technických poradenských služeb na místní úrovni; podporují školy nebo obce při tvorbě školních protidrogových politik (Belgie, Dánsko, Nizozemsko a Spojené království); zavádějí příslušné programy prevence a zajišťují minimální kritéria kvality (Dánsko, Francie, Litva, Maďarsko, Slovensko, Spojené království, Rumunsko a Norsko).
Accordingly, some Member States report on strategies to provide common quality criteria, standards and technical advisory services at the local level, supporting schools or communities in developing school policies (Belgium, Denmark, the Netherlands and the United Kingdom), implementing adequate prevention programmes and assuring minimum quality criteria (Denmark, France, Lithuania, Hungary, Slovakia, the United Kingdom, Romania and Norway).
V definování požadavků na akreditaci organizací nebo pracovníků zajišťujících prevenci jsou nejdále Řecko a Rakousko.
Greece and Austria are leading the way in defining specifications for the accreditation of prevention agencies or prevention professionals.
Program posilování rodiny je realizován ve Španělsku (v Palma de Mallorca a v Barceloně), v Nizozemsku (hodnoticí studie ve dvou městech) a ve Švédsku (ve dvou městech).
The ‘strengthening families programme’ (SFP) is being implemented in Spain (Palma de Mallorca and Barcelona), the Netherlands (two cities, evaluation study) and Sweden (two cities).
Probíhá vzdělávání v Irsku a Itálii a předpokládá se, že v Itálii bude rozšířeno do několika měst.
Training in Ireland and Italy is under way and it is envisaged in the latter that coverage will extend to several cities.