natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pouze v Irsku a ve Spojeném království (v Anglii) je takových žáků i nadále více než 10 %; konkrétně v Irsku 11,8 % a v Anglii 19,9 %.
Only in Ireland and in the United Kingdom (England) does the proportion remain above 10 %, at 11.8 % and 19.9 % respectively.
Ve skupině zemí, do níž patří například všechny severské země kromě Dánska a dále Estonsko, Lotyšsko a Litva, se minimálně 50 % žáků učí dva nebo více cizích jazyků.
In a group of countries that includes for example all the Nordic countries except Denmark, as well as Estonia, Latvia and Lithuania, at least 50 % of pupils learn two or more foreign languages.
V Estonsku, v Lucembursku, na Maltě, v Nizozemsku a ve Finsku podíl žáků, kteří se učí tři nebo ještě více jazyků, přesahuje 15 %.
And in Estonia, Luxembourg, Malta, the Netherlands and Finland, the proportion of pupils who learn three or even more languages is higher than 15 %.
Počet zemí, v nichž se alespoň polovina všech žáků učí dva nebo více jazyků, roste s úrovní vzdělání: Ve všeobecném nižším sekundárním vzdělávání (úroveň ISCED 2) je takových zemí 9, ve všeobecném vyšším sekundárním vzdělávání (úroveň ISCED 3) je jich 7.
The number of countries in which at least half of all pupils learn two or more foreign languages is greater in general upper secondary education (ISCED level 3) than in general lower secondary education (ISCED level 2), rising from 9 to 15.
Zemí, v nichž se minimálně 15 % žáků učí tři nebo více jazyků, je také více v případě úrovně ISCED 3 a patří k nim kromě Estonska, Lucemburska a Finska i Belgie (Vlámské společenství), Dánsko, Švédsko a Island.
Countries in which at least 15 % of pupils learn three or more languages are also more numerous at ISCED level 3, including Belgium (the Flemish Community), Denmark, Sweden and Iceland in addition to Estonia, Luxembourg and Finland.
Podíl žáků, kteří se na úrovni ISCED 3 učí alespoň jeden cizí jazyk, nedosahuje 90 % pouze v Irsku, v Itálii, na Maltě a na Islandu.
At ISCED level 3, the percentage of pupils learning at least one foreign language does not reach 90 % in Ireland, Italy, Malta and Iceland.
Ve třech posledně jmenovaných zemích to bezpochyby částečně způsobuje fakt, že v jednom nebo několika posledních ročnících na úrovni ISCED 3 již není výuka cizího jazyka povinná (obr. B1).
In the last three countries, this is no doubt partly due to the fact that in the one or more final years at ISCED level 3, foreign language teaching is no longer compulsory (Figure B1).
Obr. C2: Procentní podíly žáků podle počtu osvojovaných cizích jazyků, všeobecné sekundární vzdělávání (ISCED 2 a 3), 2001/02
Figure C2: Percentage distribution of pupils according to the number of foreign languages learnt, general secondary education (ISCED 2 and 3), 2001/02
BE BE BE CZ DK DE EE EL ES FR IE fr de nl počet jazyků
BE BE BE CZ DK DE EE EL ES FR IE fr de nl
Doplňující poznámky (obr. C2)
Additional notes (Figure C2)
Francie: Nezapočítávají se zemědělské školy.
France: Schools for agriculture are not included.
Pokud jde o úroveň ISCED 3, do všeobecného vzdělávání je zahrnuto i odborné vzdělávání.
Technological education at ISCED level 3 is included in general education at that level.
Kypr: Údaj 100 % vyjadřuje podíl žáků, kteří se učí alespoň jeden cizí jazyk.
Cyprus: The 100 % figures relate to the number of pupils learning at least one foreign language.
Litva a Rakousko: Celkový počet žáků (ISCED 2) zahrnuje i děti, které trpí poruchou kognitivního vývoje.
Lithuania and Austria: Pupils with a disability in cognitive development are included in the total number of pupils (ISCED 2).
Švédsko: Na úrovni vyššího sekundárního vzdělávání se započítávají pouze žáci, kteří po úspěšném absolvování této úrovně získali příslušnou kvalifikaci.
Sweden: Upper secondary education includes solely pupils awarded a qualification on completion of this level.
Údaje nezahrnují vzdělávání dospělých.
Adult education is not included in the data.
Spojené království: Údaje se týkají pouze Anglie.
United Kingdom: The data relate solely to England.
Vycházejí z počtu žáků ve věku 15/16 let, kteří se zapsali ke zkouškám General Certificate of Secondary Education (GCSE), a nezahrnují žáky, kteří sice absolvují jazykovou výuku, ale neskládají závěrečné zkoušky.
They are based on the number of entries for the General Certificate of Secondary Education (GCSE) for pupils aged 15/16 and exclude pupils in language classes who do not sit the final examinations.
Údaj o počtu žáků, kteří se neučí žádné jazyky, je proto nadhodnocen.
The number of pupils shown as learning no languages is therefore an overestimate.
Bulharsko: Celkový počet žáků zahrnuje i děti, které trpí poruchou kognitivního vývoje.
Bulgaria: Pupils with a disability in cognitive development are included in the total number of pupils.
Podíl žáků, kteří se neučí žádný cizí jazyk nebo se učí 1, 2 (či více) cizích jazyků, se vypočítal jako procento z celkového počtu všech žáků ve všech ročnících všeobecného a předprofesního sekundárního vzdělávání.
The percentage of pupils learning 0, 1, 2, 3 (or more) foreign languages is calculated with respect to all pupils in all years of general and prevocational secondary education.
Počet žáků, kteří se neučí žádný cizí jazyk nebo si osvojují 1, 2 (či více) cizích jazyků, se vydělí odpovídajícím počtem žáků na dané úrovni ISCED.
The number of pupils learning 0, 1, 2, 3 (or more) foreign languages is divided by the corresponding number of pupils enrolled at the ISCED level concerned.
PROCENTO ŽÁKŮ, KTEŘÍ SE V PRIMÁRNÍM VZDĚLÁVÁNÍ UČÍ CIZÍ JAZYK, ROSTE
THE PERCENTAGE OF PUPILS IN PRIMARY EDUCATION WHO LEARN A FOREIGN LANGUAGE IS INCREASING
V několika zemích střední a východní Evropy a rovněž v Dánsku, ve Španělsku, v Itálii a na Islandu zvlášť výrazně vzrostl podíl žáků, kteří se na primární úrovni pojaté jako celek učí alespoň jeden cizí jazyk.
In several countries of central and eastern Europe, as well as in Denmark, Spain, Italy and Iceland, a particularly big increase is apparent in the percentage of pupils in the whole of primary education who learn at least one foreign language.
V některých zemích je tento nárůst bezpochyby výsledkem reforem, které zavedly výuku cizího jazyka jako povinného předmětu na nižším stupni vzdělávání (obr. B1), než tomu bylo doposud.
In some countries, the increase is clearly the result of reforms to introduce the teaching of a foreign language as a compulsory subject at an earlier stage (Figure B1).
Rumunsko je jedinou zemí, v níž vzrostl podíl žáků, kteří se neučí žádný jazyk.
Romania is the only country in which the percentage of pupils learning no language has risen.
Procentní podíl žáků, kteří se na primární úrovni učí alespoň dva cizí jazyky, se ve sledovaném období změnil jen málo.
The percentage of pupils who learn at least two foreign languages in primary education varies little in the period under consideration.
K patrnému nárůstu nicméně došlo v České republice, v Estonsku a v Lucembursku.
However, an increase is apparent in the Czech Republic, Estonia and Luxembourg.
Obr. C3: Vývojové trendy, pokud jde o procentní podíl všech žáků podle počtu osvojovaných cizích jazyků, primární vzdělávání (ISCED 1), 1997/98, 1999/2000 a 2001/02 žádný jazyk
Figure C3: Trends in the percentage distribution of all pupils according to the number of foreign languages learnt, primary education (ISCED 1), 1997/98, 1999/2000 and 2001/02
2 nebo více jazyků
2 or more languages
1998Zdroj: Eurostat, New Cronos květen 2004.
Source: Eurostat, New Cronos May 2004.
Údaje (obr. C3)
Data (Figure C3)
(n): Počet jazyků Zdroj: Eurostat, New Cronos květen 2004.
(n): Number of languages Source: Eurostat, New Cronos May 2004.
Belgie (BE de): Podle vnitrostátních údajů se v každém referenčním roce 100 % žáků na úrovni primárního vzdělávání učilo cizí jazyk.
Belgium (BE de): According to national data, for each reference year 100% of pupils in primary education learn a foreign language.
Kypr: Procenta u kategorie jeden jazyk vyjadřují podíl žáků, kteří se učí alespoň jeden cizí jazyk.
Cyprus: The percentages for one language relate to the number of pupils learning at least one foreign language.
Slovinsko: Údaje zahrnují i žáky, kteří se na úrovni primárního a sekundárního vzdělávání učí cizí jazyky nad rámec běžného učebního plánu (1998–2001).
Slovenia: The data include pupils learning foreign languages at primary and secondary levels outside the normal timetable (1998-2001).
Podíl žáků, kteří se neučí žádný cizí jazyk nebo se učí 1, 2 (či více) cizích jazyků, se vypočítal jako procento z celkového počtu všech žáků ve všech ročnících primárního vzdělávání, i když se osvojování jazyka (jazyků) nezahajuje v prvních ročnících této úrovně vzdělávání.
The percentage of pupils learning 0, 1, 2 (or more) foreign languages is calculated with respect to all pupils in all years of primary education, even if such learning does not begin in the initial years at this level.
Počet žáků, kteří se neučí žádný cizí jazyk nebo si osvojují 1, 2 (či více) cizích jazyků, se vydělí odpovídajícím počtem zapsaných žáků.
The number of pupils learning 0, 1, 2 (or more) foreign languages is divided by the corresponding number of enrolled pupils.
NEJČASTĚJI VYUČOVANÝM JAZYKEM JE V PRIMÁRNÍM VZDĚLÁVÁNÍ ANGLIČTINA
ENGLISH IS THE MOST WIDELY TAUGHT LANGUAGE IN PRIMARY EDUCATION
Ve všech evropských zemích s výjimkou Belgie a Lucemburska se na úrovni primárního vzdělávání ze všech cizích jazyků nejčastěji vyučuje angličtina.
In all European countries with the exception of Belgium and Luxembourg, English is the most widely taught foreign language in primary education.
V 10 zemích její výuku na této úrovni vzdělávání absolvuje minimálně 50 % všech žáků.
In 10 countries, it is taught to 50 % or more of all pupils at this level.
V Lucembursku se nejčastěji vyučuje němčina.
German is the most widely learnt language in Luxembourg.
Ve čtyřech dalších zemích vesměs střední a východní Evropy, konkrétně v České republice, v Maďarsku, v Polsku a na Slovensku, podíl žáků v primárním vzdělávání, kteří se učí němčinu, přesahuje 10 %.
In four other countries all in central and eastern Europe, namely the Czech Republic, Hungary, Poland and Slovakia, the proportion of pupils in primary education who learn German is greater than 10 %.
Francouzština je nejčastěji vyučovaným cizím jazykem v Belgii (Vlámském společenství) a v Irsku.
French is the most widely taught foreign language in Belgium (the Flemish Community) and Ireland.
Podíl žáků, kteří si na úrovni primárního vzdělávání tento jazyk osvojují, přesahuje 10 % v Belgii (Vlámském společenství), v Lucembursku a v Rumunsku.
The proportion of pupils learning this language at primary level is higher than 10 % in Belgium (the Flemish Community), Luxembourg and Romania.
Čím dříve se žáci na úrovni primárního vzdělávání začínají učit jazyk, tím jsou daná procenta vyšší.
The earlier language learning begins in primary education, the higher the percentages.
Na Maltě a v Norsku je angličtina povinným předmětem od samého počátku primárního vzdělávání.
Thus English is a compulsory subject from the outset of primary education in Malta and Norway.
Francouzština je v Lucembursku povinná od druhého ročníku primárního vzdělávání.
French is compulsory in Luxembourg from the second year of primary education onwards.
Naproti tomu v Belgii (ve Vlámském společenství), kde není osvojování jazyka v primárním vzdělávání povinné, se 35 % žáků na této úrovni vzdělávání učí francouzštinu.
By contrast, in Belgium (the Flemish Community), in which language learning is not compulsory in primary education, 35 % of pupils at this level learn French.
Obr.
French
Belgie (BE fr): Nizozemštinu, která je na primární úrovni nejčastěji vyučovaným jazykem, se učí 34,5 % žáků.
Belgium (BE fr): Dutch, the most widely taught language in primary education, is learnt by 34.5 % of pupils.
Belgie (BE fr, BE nl): Nezapočítávají se žáci se speciálními vzdělávacími potřebami, kteří navštěvují speciální školy.
Belgium (BE fr, BE nl): Pupils with special educational needs enrolled in special schools are not included.
Česká republika, Polsko a Slovensko: Údaje se vztahují pouze na žáky v denním vzdělávání.
Czech Republic, Poland and Slovakia: The data relate solely to fulltime pupils.
Francie: K dispozici jsou jen údaje za školní rok 1999/2000 (němčinu se učilo 7,1 % žáků; angličtinu 35,8 % žáků).
France: Only 1999/2000 data are available (German, 7.1 % of pupils; English, 35.8 % of pupils).
Podíl žáků, kteří se učí cizí jazyky, se vypočítal jako procento z celkového počtu všech žáků ve všech ročnících primárního vzdělávání, i když se osvojování jazyka (jazyků) nezahajuje v prvních ročnících této úrovně.
The percentage of pupils learning foreign languages is calculated with respect to all pupils in all years of primary education, even if such learning does not begin in the initial years at this level.
Evropský průměr zahrnuje v případě Francie údaje za školní rok 1999/2000.
The European average includes the 1999/2000 data for France.
NÁRŮST PROCENTA ŽÁKŮ, KTEŘÍ SE NA PRIMÁRNÍ ÚROVNI UČÍ ANGLIČTINU
AN INCREASE IN THE PROPORTION OF PUPILS LEARNING ENGLISH IN PRIMARY EDUCATION
Obr. C5: Vývoj procentního zastoupení žáků, kteří se učí angličtinu, primární vzdělávání (ISCED 1), 1997/98, 1998/99, 1999/2000, 2000/01 a 2001/02
Figure C5: Trends in the percentage of all pupils who are learning English, primary education (ISCED 1), 1997/98, 1998/99, 1999/2000, 2000/01 and 2001/02
Slovinsko: Údaje zahrnují i žáky, kteří na primární a nižší sekundární úrovni absolvují výuku cizích jazyků, kterou jejich škola pořádá nad rámec běžného učebního plánu (1998–2001).
Slovenia: The data include pupils attending foreign language classes in primary and lower secondary education, which the school organised in addition to the normal curriculum (1998-2001).
Podíl žáků, kteří se učí cizí jazyky, se vypočítal jako procento z celkového počtu všech žáků ve všech ročnících primárního vzdělávání, i když se osvojování jazyka (jazyků) nezahajuje v prvních ročnících této úrovně vzdělávání.
The percentage of pupils learning foreign languages is calculated with respect to all pupils in all years of primary education, even if such learning does not begin in the initial years at this level.
Nezapočítávají se jazyky, které se vyučují nad rámec základního vzdělávacího programu jako nepovinný předmět.
Languages taught outside the curriculum as optional subjects are not included.
V letech 1998 až 2002 se procento všech žáků, kteří se na úrovni primárního vzdělávání učí angličtinu, zvýšilo, přičemž míra tohoto nárůstu se v jednotlivých zemích liší.
Between 1998 and 2002, the proportion of all pupils in primary education who are learning English increased to an extent that varied depending on the country concerned.
Jejich podíl ve Španělsku a v Rakousku již v roce 1999 přesahoval 70 %, a přesto v obou zemích dále vzrostl, konkrétně ve Španělsku o více než 10 % a v Rakousku o 20 %.
Although in 1999 this proportion was already higher than 70 % in Spain and Austria, it rose again in both countries by over 10 and 20 percentage points respectively.
Zvlášť významný nárůst byl zaznamenán v Itálii, kde přesáhl 30 %.
At over 30 percentage points, the corresponding rise was especially marked in Italy.
V této zemi, stejně jako v Rakousku, ústřední orgány školské správy již několik let zavádějí opatření směřující k povinné výuce cizího jazyka na stále nižším stupni vzdělávání (obr. B1).
In this country, as in Austria, the central education authorities have for some years developed measures seeking to introduce teaching of a foreign language as a compulsory subject at a progressively earlier stage (Figure B1).
Pozoruhodný nárůst byl zaznamenán i v mnoha zemích střední a východní Evropy.
The increase is also striking in many countries of central and eastern Europe.
Procentní podíl žáků, kteří se na úrovni primárního vzdělávání učí angličtinu, se v Litvě, v Polsku a v Bulharsku během pěti let zdvojnásobil.
The percentage of pupils learning English in primary education doubled in five years in Lithuania, Poland and Bulgaria.
Na Slovensku, které v roce 1999 registrovalo nejnižší procento, se jejich podíl zvětšil téměř šestinásobně.
In Slovakia, which recorded the lowest percentage in 1999, it increased by a factor of almost six.
Značný nárůst procenta žáků studujících angličtinu, k němuž došlo v letech 1999 až 2001 na Islandu, souvisel se změnou pořadí, v němž si žáci museli začít osvojovat dva povinné jazyky (angličtinu a dánštinu), a s tím, že se věk zahájení povinné výuky prvního cizího jazyka snížil.
In Iceland, the big increase in the percentage of pupils learning English between 1999 and 2001 was attributable to the change in the order in which the two mandatory languages (English and Danish) had to be learnt by pupils, and to lowering of the age at which the first foreign language had to be taught.
Původně se všichni žáci nejprve učili dánštinu a její výuka se zahajovala ve věku 11 let. Poté se ve věku 12 let začínali učit angličtinu.
Formerly, all pupils learnt first Danish from the age of 11 onwards and began to learn English at the age of 12.
Od školního roku 1999/2000 se učí angličtinu od 10 let věku, zatímco výuka dánštiny se u všech žáků zahajuje ve věku 12 let.
Since 1999/2000, they have been taught English from the age of 10 onwards, while teaching of Danish to all pupils has begun when they reach the age of 12.
Toto nové pravidlo se postupně zavádí v celém školském systému.
This new regulation has been phased in gradually throughout the entire education system.
TÉMĚŘ VŠICHNI ŽÁCI VE VŠEOBECNÉM SEKUNDÁRNÍM VZDĚLÁVÁNÍ SE UČÍ ALESPOŇ JEDEN CIZÍ JAZYK
ALMOST ALL PUPILS IN GENERAL SECONDARY EDUCATION LEARN AT LEAST ONE FOREIGN LANGUAGE
Ve všeobecném sekundárním vzdělávání (na úrovni ISCED 2 a 3) se průměrný počet osvojovaných cizích jazyků na žáka ve většině zemí pohybuje v rozmezí od 1 do 1,9.
In general secondary education (ISCED levels 2 and 3), the average number of foreign languages studied per pupil ranges from between 1 to 1.9 in the majority of countries.
Průměrný počet osvojovaných jazyků na žáka je ve všeobecném vzdělávání celkově větší na vyšší sekundární úrovni než na nižší sekundární, kde se průměrný počet v šesti zemích rovná dvěma nebo toto číslo přesahuje.
On the whole, the average number of languages studied per pupil is higher in general upper secondary education than in general lower secondary education.
V případě všeobecného vyššího sekundárního vzdělávání takového průměrného počtu dosahuje 10 zemí, přičemž se nutně nemusí jednat o tytéž země jako v prvním případě.
At this latter level, six countries have an average number equal to or greater than 2. In general upper secondary education, 10 countries reach this average, and they are not necessarily the same.
Tento průměrný počet je vyšší než tři jen v Lucembursku.
Only in Luxembourg is the average greater than 3.
V České republice a ve Slovinsku tento průměrný počet vzrostl nejvíce, konkrétně dvojnásobně, a dosáhl průměrné hodnoty dvou osvojovaných jazyků na žáka.
In the Czech Republic and Slovenia, in which the increase in the average is greatest, the figure doubles and reaches two languages studied on average.
V obou zemích se žáci povinně učí další cizí jazyk od počátku všeobecného vyššího sekundárního vzdělávání, kdy dosáhnou věku 15 let (obr. B1).
In both countries, pupils are obliged to learn an additional foreign language from the beginning of general upper secondary education, when they are aged 15 (Figure B1).
Podobně také značný pokles průměrného počtu osvojovaných jazyků, k němuž na této úrovni vzdělávání došlo na Maltě, může částečně souviset s tím, že na ní výuka cizích jazyků již není povinná.
Similarly, the big drop in the average at that level in Malta may be partly attributed to the fact that the teaching of foreign languages is by then no longer compulsory.
Obr. C6: Průměrný počet osvojovaných cizích jazyků na žáka, všeobecné sekundární vzdělávání (ISCED 2 a 3), 2001/02
Figure C6: Average number of foreign languages learnt per pupil, general secondary education (ISCED 2 and 3), 2001/02
Maďarsko, Bulharsko a Rumunsko: Celkový počet žáků zahrnuje i děti, které trpí poruchou kognitivního vývoje.
Hungary, Bulgaria and Romania: Pupils with a disability in cognitive development are included in the total number of pupils.
Litva a Rakousko: Na úrovni ISCED 2 celkový počet žáků zahrnuje i děti, které trpí poruchou kognitivního vývoje.
Lithuania and Austria: Pupils with a disability in cognitive development are included in the total number of pupils at ISCED level 2.
Počet žáků, kteří se učí jeden nebo více jazyků, je podhodnocen, protože údaje vycházejí z počtu žáků ve věku 15/16 let, kteří se zapsali ke zkouškám General Certificate of Secondary Education (GCSE), a nezahrnují žáky, kteří sice absolvují jazykovou výuku, ale neskládají závěrečné zkoušky.
They underestimate the number of pupils learning one or more languages as they are based on the number of entries for the General Certificate of Secondary Education (GCSE) for pupils aged 15/16 and exclude pupils in language classes who do not sit the final examinations.
Započítávají se pouze jazyky, které příslušný vzdělávací program ent koncipovaný ústředními orgány školské správy označuje jako cizí jazyky.
Only languages regarded as foreign languages in the curriculum drawn up by the central education authorities are included.
Pokud jde o údaj v čitateli, každý žák, který se učí živý cizí jazyk, je započítán jednou u každého osvojovaného jazyka.
In the numerator, each pupil learning a modern foreign language is counted once for each language learnt.
Jinými slovy žáci, kteří se učí více než jeden jazyk, se započítávají tolikrát, kolik jazyků se učí.
In other words, pupils learning more than one language are counted as many times as the number of languages learnt.
V úvahu se nebere klasická řečtina, latina, esperanto a znaková řeč.
Ancient Greek, Latin, Esperanto and sign languages are not taken into account.
Podobně se nepřihlíží ani k údajům o žácíchcizincích, kteří absolvují zvláštní výuku svého mateřského jazyka, a cizincích, kteří si osvojují jazyk hostitelské země.
Similarly excluded are data relating to pupils of foreign nationality learning their mother tongue in special classes, and those learning the language of their host country.
Součet jazyků se vydělí celkovým počtem žáků zapsaných na dané úrovni ISCED.
The sum of the languages is divided by the total number of pupils enrolled at the ISCED level concerned.
DRUHÝM NEJČASTĚJI VYUČOVANÝM JAZYKEM JE V ZÁVISLOSTI NA DANÉ ZEMI NĚMČINA NEBO FRANCOUZŠTINA
THE SECOND MOST TAUGHT LANGUAGE IS GERMAN OR FRENCH DEPENDING ON THE COUNTRY CONCERNED
V převážné většině zemí, pro něž jsou k dispozici příslušné údaje, je ve všeobecném sekundárním vzdělávání nejčastěji vyučovaným jazykem angličtina.
In the great majority of countries for which data are available, English is the most widely taught language in general secondary education.
Výjimku představují jen tři země, a to Belgie, Lucembursko a Rumunsko.
Just three countries are exceptions, namely Belgium, Luxembourg and Romania.
V Rumunsku se však procento žáků, kteří se učí angličtinu, téměř rovná procentnímu podílu těch, kteří si osvojují nejčastěji vyučovaný jazyk (francouzštinu).
However in the last country, the percentage of pupils learning English is almost equal to that of the most widely taught language (French).
Ve více než třetině posuzovaných zemí je druhým nejčastěji vyučovaným jazykem němčina.
German is the second most widely taught language in over a third of the countries considered.
To platí zejména o severských zemích a zemích střední a východní Evropy.
This applies in particular to the Nordic countries and those of central and eastern Europe.
V zemích jižní Evropy, a především v románských zemích (ve Španělsku, v Itálii a v Portugalsku), i v německy mluvících zemích je druhým nejvíce vyučovaným jazykem francouzština.
In the countries of southern Europe, and especially the Latin countries (Spain, Italy and Portugal) as well as the Germanspeaking countries, French is the second most widely taught language.
Ruština zaujímá toto postavení ve třech pobaltských zemích a v Bulharsku.
Russian occupies this position in the three