natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vývoz z eurozóny v roce 2007 rostl značným tempem (5,9 %), což odráželo výrazné zvýšení zahraniční poptávky navzdory rychlému posilování eura v průběhu roku a silné konkurenci Číny a dalších asijských zemí.
Value added growth in the euro area construction sector declined sharply in 2007, particularly in the second half of the year.
Tabulka 4 Vývoj trhu práce
Table 4 Labour market developments
(změny v % oproti předchozímu období; v %)
(percentage changes compared with the previous period; percentages)
Pracovní síla Zaměstnanost
Labour force Employment
Zemědělství 1)Průmysl 2)
Agriculture 1)Industry 2)
- bez stavebnictví- stavebnictví
– excluding construction– construction
Služby 3)Míry nezaměstnanosti Celkem Pod 25 let25 let a více
Total Under 25 years25 years and over
který byl podpořen vysokými podnikatelskými investicemi a vývozem, ale také posilováním eura. Celkový příspěvek čistého vývozu k růstu HDP byl kladný ve výši 0,4 procentního bodu.
trend was mainly the result of the deterioration in expectations regarding housing markets, although other construction activities – including nonresidential building and civil engineering – also experienced slower growth.
DALŠÍ ZLEPŠENÍ SITUACE NA TRHU PRÁCESituace na trhu práce v eurozóně vykázalav posledních letech zřetelné zlepšení.
FURTHER IMPROVEMENT IN THE LABOUR MARKETThe euro area labour market has shown a clear improvement in recent years.
V roce 2006 se zaměstnanost po letech nevýrazného růstu zvýšila o 1,5 %.
In 2006, after years of subdued growth, employment increased by 1.5%.
Struktura tvorby pracovních míst podle věku, pohlaví a kvalifikace byla vyváženější.7Značný růst zaměstnanosti pokračoval i v roce 2007, kdy meziroční tempo růstu zaměstnanosti dosáhlo nejvyšší hodnoty od roku 2001 (1,7 %; viz tabulka 4).
This strong employment growth continued in 2007, with the annual growth rate of 1.7% being the highest seen since 2001 (see Table 4).
Růst zaměstnanosti však v druhé polovině roku 2007 zpomalil v důsledku méně příznivých ekonomických podmínek.
However, employment growth declined in the second half of 2007, reflecting weaker economic conditions.
V rámci jednotlivých sektorů byla hospodářská aktivita v roce 2007 podporována zejména stabilním růstem v sektoru služeb, jehož meziroční tempo se mírně snížilo z 2,5 % v roce 2006 na 2,4 % v roce 2007.
strong job creation in the construction sector, which posted an annual growth rate of 4.3% in the third quarter of 2007, up from 2.7% in 2006 as a whole.
Sektor průmyslu (bez stavebnictví) vykazoval po celý rok značnou odolnost úzce spojenou se silným růstem vývozu, která kompenzovala zpomalení stavební výroby.
The protracted contraction of employment in industry (excluding construction) came to a halt in 2007 when, for the first time since 2001, net job creation – albeit very modest – was observed.
Růst přidané hodnoty ve stavebnictví eurozóny se v roce 2007 prudce snížil, a to především v druhé polovině roku.
In the second half of 2007 these services sub-sectors experienced slower employment growth, as did the construction sector, where the slowdown was more pronounced.
Jak již bylo uvedeno výše, tento trend byl především důsledkem zhoršení očekávání ohledně situace na trhu s bydlením, ačkoli další stavební činnosti – včetně nerezidenčních a inženýrských staveb – také zaznamenaly nižší růst.
The developments in the latter sector reflect the end of the cyclical upswing in housing and other construction activities.
Graf 32 Nezaměstnanost
Chart 32 Unemployment
(měsíční údaje; sezonně očištěno) meziroční změna v milionech osob (levá osa) 1)podíl na pracovní síle v % (pravá osa)
(monthly data; seasonally adjusted) annual change in millions (left-hand scale) 1)percentage of the labour force (right-hand scale)
V druhé polovině roku 2007 tato odvětví sektoru služeb vykázala pomalejší růst zaměstnanosti, což platilo také o stavebnictví, kde došlo k ještě výraznějšímu zpomalení.
The average monthly decline in the number of unemployed persons during 2007 stood at around 80,000.
Vývoj ve stavebnictví odrážel konec cyklické expanze na trhu s bydlením a v dalších oblastech stavební výroby.
Overall, lower unemployment reflects employment growth associated with cyclical conditions as well as the impact of market reforms and continued wage moderation.
Podrobnosti viz box 8 v Měsíčním bulletinu ECB ze září 2007.
For further details, see Box 8 in the September 2007 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
POKLES NEZAMĚSTNANOSTI V EUROZÓNĚ V POSLEDNÍCH LETECH
THE DECLINE IN UNEMPLOYMENT IN THE EURO AREA IN RECENT YEARS
V posledních devíti letech činilo meziroční tempo růstu zaměstnanosti v eurozóněv průměru 1,3 %.
For the last nine years employment growth in the euro area has expanded by a 1.3% annual average growth rate.
Od druhého čtvrtletí roku 2003 míra nezaměstnanosti v eurozóně pokleslao 1,5 procentního bodu a v prosinci 2007 dosáhla 7,2 %.
Since the second quarter of 2003, the euro area unemployment rate has fallen by 1.5 percentage points, to stand at 7.2% in December 2007.
Tento pokles odráží nejen hospodářský růst, ale také vliv trvalého mírného vývoje mezd i reformy na trhu práce v eurozóně.
This decline reflects not only the economic upturn but also the effect of sustained moderate wage developments as well as reforms in the euro area labour market.
Ve vývoji nezaměstnanosti v posledních letech lze identifikovat dvě období (viz graf A).
Two periods can be identified regarding unemployment developments in recent years (see Chart A).
V prvním období od poloviny roku 2003 do počátku roku 2005 míra nezaměstnanosti i přes zrychlení hospodářské aktivity nadále pomalu rostla.
First, a period from mid-2003 to early 2005, during which the unemployment rate continued to increase slowly in spite of the acceleration in activity.
Tento vývoj následoval po období, kdy se míra nezaměstnanosti prudce zvýšila z nízkých 7,8 % v polovině roku 2001 na 8,7 %v polovině roku 2003.
This followed a period in which the unemployment rate increased sharply from a low of 7.8% in mid-2001 to 8.7% in mid-2003.
Pak zde bylo druhé období od počátku roku 2005 do roku 2007, kdy míra nezaměstnanosti při trvajícím hospodářském růstu výrazně klesala a kdy se dostala na úrovně, které nebyly zaznamenány od počátku osmdesátých let.
Then a second period, from early 2005 to 2007, in which the unemployment rate fell markedly in a context of sustained economic growth, bringing the rate to levels not seen since the early 1980s.
Od června 2003 se nezaměstnanostv absolutním vyjádření snížila přibližně o 1,6 milionu osob a absorbovala tak nárůst zaznamenaný v období od poloviny roku 2001 do poloviny roku 2003.
In absolute terms, unemployment has declined by around 1.6 million since June 2003, absorbing the increase recorded from mid-2001 to mid-2003.
Tento box zkoumá pokles nezaměstnanosti v eurozóně od roku 2003 zejména z hlediska věku, pohlaví, kvalifikace a délky trvání.
This box reviews the decline in unemployment in the euro area since 2003, focusing in particular on age, gender, skills and duration patterns.
K rychlém růstu zaměstnanosti přispívá zejména pokles nezaměstnanosti
Strong employment growth largely accounts for the decline in unemployment
K poklesu nezaměstnanosti došlo díky silnému růstu zaměstnanosti.
The decline in unemployment stemmed from the vigorous growth in employment.
Celková zaměstnanost roste od poloviny roku 2003 v průměru mezičtvrtletně o 0,3 % v porovnání s pouhou 0,1 % v období od poloviny roku 2001 do poloviny roku 2003.
Total employment has been growing at an average quarter-on-quarter rate of 0.3% since mid-2003, compared with only 0.1% between mid-2001 and mid-2003.
To představuje zvýšení počtu zaměstnaných o více než 7,5 milionu.
This corresponds to an increase of more than 7.5 million employed.
Na úrovni sektorů se sektor služeb podílel na nárůstu zaměstnanosti přibližně 85 %, zatímco zbývající část připadala na sektor stavebnictví.
At the sectoral level, the services sector was responsible for around 85% of the increase in employment, while the remainder was created in the construction sector.
Na druhé straně v zemědělství a průmyslu (bez stavebnictví) zaměstnanost vykazovala nadále klesající trend.
Employment in agriculture and industry excluding construction remained on a declining trend.
Graf A Míra nezaměstnanosti v eurozóněa růst HDP
Chart A Euro area unemployment rate and GDP growth
(v %; meziroční procentní změna) míra nezaměstnanosti (levá osa)růst reálného HDP (meziročně; pravá osa)
(percentages; annual percentage changes) unemployment rate (left-hand scale)real GDP growth (year-on-year; right-hand scale)
Je třeba poznamenat, že k poklesu nezaměstnanosti došlo při průběžném růstu pracovní síly, i když v posledních dvou letech se objevují známky jistého zpomalení tohoto růstu.
It is worth noting that the decline in unemployment occurred against the background of an ongoing increase in the labour force, although in the last two years this showed some signs of decelerating.
Převážně v důsledku zvyšující se míry participace růst pracovní síly trvá od počátku roku 2003 a jeho průměrné meziroční tempo se pohybuje mírně nad 0,9 %.
Mainly on account of an increasing participation rate, labour force growth has remained sustained since early 2003 at an average annual rate of slightly above 0.9%.
Jinými slovy řečeno, dynamika zaměstnanosti od roku 2003 nejen absorbovala růst pracovní síly, ale vedla také k výraznému poklesu nezaměstnanosti.
In other words, the dynamism of employment since 2003 not only absorbed the increasing labour force but also led to a significant decline in unemployment.
Ze zlepšení na trhu práce mají prospěch všechny skupiny
All groups are benefiting from the improvements in the labour market
Všechny významné skupiny zaznamenaly pokles míry nezaměstnanosti od roku 2003;
Source: Eurostat.Note: Unemployment as a percentage of the labour force.
Zdroj: Eurostat.Poznámka: Nezaměstnanost jako podíl na pracovní síle v procentech.
All relevant groups have recorded unemployment rate declines since 2003, and particularly some categories which have been
Míra nezaměstnanosti v eurozóně podle pohlaví, věkové skupiny a kvalifikace
Unemployment rates in the euro area by gender, age group and skills
(v %; procentních bodech) změna 2003–2007 věk
(percentages; percentage points)
Všichni Muži Ženy Mladší Starší Kvalifikace nižší než středoškolské vzdělánínejméně středoškolské vzdělánívysokoškolské vzdělání Míra dlouhodobé nezaměstnanosti nad 15 let
All Men Women Younger Older Skills below secondary education at least secondary education tertiary education Longterm unemployment rate above 15
Zdroj: Eurostat.Poznámka: Údaje za rok 2003, 2005 a 2007 jsou z října, března a prosince a jsou odvozeny z harmonizované míry nezaměstnanosti pro všechny kategorie kromě údajů o starších pracovnících, struktuře kvalifikace a dlouhodobé nezaměstnanosti, které jsou z března a jsou odvozeny z údajů výběrového šetření pracovních sil EU.
Source: Eurostat.Note: Data for 2003, 2005 and 2007 refer to June, March and December respectively and are derived from the harmonised unemployment rate for all categories, except older workers, the skills breakdown and longterm unemployment, for which the data refer to March in all cases and are derived from the EU Labour Force Survey data.
zejména se to týkalo některých kategorií, které byly nejvíce ovlivněny vysokou nezaměstnaností, tzn. mladých lidí a žen.
most affected by high unemployment, i.e. young people and women.
Rozdíly v míře nezaměstnanosti u různých skupin jsou však stále významné (viz tabulka).
However, differences in unemployment rates across groups are still significant (see the table).
Nezaměstnanost mladých (nezaměstnanost osob, jejichž věk je nižší než 25 let) – která jev eurozóně zhruba dvakrát vyšší než celková míra nezaměstnanosti – poklesla z 16,5 % v červnu 2003 na 14,3 % v prosinci 2007.
Youth unemployment (unemployment of those aged under 25) – which in the euro area is around twice as high as the overall unemployment rate – has decreased, from 16.5% in June 2003 to 14.3% in December 2007.
Zhruba jednu třetinu celkového poklesu nezaměstnanosti lze přičíst této skupině.
Overall, around a third of the total decrease in unemployment is attributable to this group.
Míra nezaměstnanosti žen klesla v období od června 2003 do prosince 2007 o 1,9 procentního bodu na 8 %, což je zřetelnější pokles než ten, který byl zaznamenán u mužů.
The female unemployment rate fell by 1.9 percentage points, to 8.0%, between June 2003 and December 2007, clearly a more pronounced decline than that recorded for male workers.
Vývoj zaměstnanosti obou skupin – mladých lidí a žen – nadále příznivě ovlivňovalo uvolnění předpisů pro pracovní poměry na dobu určitou a zavedení opatření zaměřených na podporu částečných pracovních úvazků, což zvýšilo zaměstnatelnost těchto skupin.
Both groups, youths and women, have continued to benefit from the easing of regulations applicable to fixed-term contracts and the introduction of measures aimed at promoting part-time employment, which have increased these groups’ employability.
Přínosný byl pro ně rovněž strukturální nárůst zaměstnanosti v sektoru služeb.
They have also benefited from the structural rise in employment in the services sector.
Méně pozitivním jevem je skutečnost, že poměr dlouhodobě nezaměstnaných k celkovému počtu nezaměstnaných osob se v období let 2003 až 2007 celkově nezměnil a pohybuje se na úrovni mírně vyšší než 44 %, což je velmi vysoké procento v porovnání s jinými oblastmi hospodářství.
On a less positive note, the ratio of longterm unemployed to the total number of unemployed persons appears to have remained broadly unchanged between 2003 and 2007, at slightly above 44%, which is very high compared with other economic areas.
Poměr nezaměstnaných po dobu delší než jeden rok vůči celkové nezaměstnanosti však od roku 2005 poklesl o 1 procentní bod, což naznačuje, že osoby v této skupině mají prospěchz hospodářského oživení s určitým zpožděním.
However, the ratio of those unemployed for more than a year to total unemployment has decreased by 1.0 percentage point since 2005. This indicates that persons in that group are benefiting from the economic recovery with some lag.
Podle poklesu trendu lze rovněž usuzovat, žev pozadí dlouhodobé nezaměstnanosti stojí reformy trhu práce konkrétně zaměřené na zlepšení zaměstnatelnosti nejcitlivějších skupin a na zvýšení pracovních pobídek.
As reflected in the trend decline, longterm unemployment is also benefiting from labour market reforms aimed in particular at improving the employability of the most vulnerable groups and at increasing work incentives.
Dodatečné reformy a pokračující zpomalování růstu mezd jsou nezbytné k podpoře dalšího snižování nezaměstnanosti
Additional reforms and continuing wage moderation are necessary to encourage a further decline in unemployment
Pokles nezaměstnanosti od poloviny roku 2003 byl celkově významný.
Overall, the decline in unemployment since mid-2003 has been significant.
Udržitelné pokračování tohoto poklesu v nadcházejících letech si vyžádá, kromě zpomalování růstu mezd, průběžné reformy na trhu práce a trhu zboží v eurozóně.
A sustainable continuation of this decline in the coming years will necessitate, in addition to wage moderation, ongoing reforms in euro area labour and product markets.
Evropská komise v nedávné době sestavila databázi (nazvanou LABREF), v níž zaznamenala klíčové charakteristiky politických iniciativ od roku 2000, přičemž se zaměřila na jejich záměr, rozsah a dobu
The European Commission has recently compiled a database (called LABREF), recording the key features of policy initiatives since the year 2000, focusing on their design, scope and durability.1 Chart B shows that on average the
Graf B Intenzita reforem v eurozóně 1) a rozdělení podle oblasti reforem, 2000–2006
Chart B Reform intensity in the euro area 1)and distribution by type of reform, 2000-06
(počet provedených reforem) pracovní dobakolektivní vyjednávánízdanění práce, penzijní systémy, sociální dávkya dávky v nezaměstnanostiochrana pracovních místimigrace a mobilita pracovní sílyprogramy aktivní politiky zaměstnanosti trvání.1Graf B ukazuje, že celkový počet změn na trzích práce v eurozóně činilv průměru okolo 98 opatření, která byla uvedenav platnost v období let 2000 až 2006.
(number of reforms enacted) working timewage bargaininglabour taxation, pension systems, unemploymentand welfare-related benefitsjob protectionimmigration and labour mobilityactive labour market programmes overall number of policy changes in euro area labour markets amounted to about 98 measures enacted between 2000 and 2006.
Opatření byla většinou přijímána v oblasti aktivní politiky na trhu práce (zejména iniciativ ovlivňujících veřejné služby v oblasti zaměstnanosti a vzdělávání); dále v oblasti penzijních systémů (zejména pokud jdeo úroveň a kritéria způsobilosti) a zdanění práce (v podobě politik ovlivňujících zejména zdanění příjmů a příspěvky zaměstnavatelů na sociální zabezpečení).
Measures have mostly been taken in the field of active labour market policies (particularly initiatives affecting public employment services and training), followed by pension systems (mainly concerning the amount and the eligibility criteria) and labour taxation (in the form of policies mostly affecting income taxation and employers’ social security contributions).
Zdroj: výpočty ECB z údajů databáze LABREF.1) Včetně Slovinska.
Source: ECB computation based on the LABREF database.1) Includes Slovenia.
I když několik zemí učinilo významný pokrok směrem k přijetí a zavedení strukturálních reforem, v řadě oblastí je nadále nezbytné vyvíjet větší úsilí.
Although several euro area countries have made progress in adopting and implementing structural reforms, further effort is needed in a number of policy areas.
Reformy by měly zvýšit pracovní příležitosti zejména pro mladé lidi a ženy.
Reforms should increase employment opportunities for young people and women in particular.
Je proto nezbytné, aby každá země eurozóny odstranila deformace trhu a aby přesně realizovala národní reformní programy, které jsou „jádrem“ lisabonského procesu.
It is therefore essential for each euro area country to remove market distortions and to rigorously implement the national reform programmes that are at the heart of the Lisbon process.
Pokud jde o změny právní ochrany zaměstnanců a poskytování pracovních pobídek prostřednictvím systémů daní a dávek, byl pokrok poněkud skromný.
Progress in terms of changing employment protection legislation and providing incentives to work via tax and benefit systems has been rather limited.
Dynamické reformy v těchto oblastech by mohly podstatně přispět k flexibilitě trhů práce a podpořit schopnost přizpůsobení zemí v eurozóně.
Vigorous reforms in these areas could substantially contribute to the flexibility of the labour markets and support the adjustment capacity of countries in the euro area.
Kromě toho je nezbytné zvýšit úsilí zaměřené na dokončení a prohloubení vnitřního trhu EU pro zboží a služby a rozvoj výzkumu a vývoje a inovací ke zvýšení produktivity a zvýšení pracovních příležitostí.
In addition, increased efforts to complete and deepen the EU internal market for goods and services and to increase research and development and innovation are required to raise productivity and increase employment opportunities.
Rovněž reformy systémů mzdového vyjednávání zaměřené na odstranění rigidity jsou vítány, zejména s ohledem na jejich význam pro snižování rozdílů v míře nezaměstnanosti u jednotlivých skupin.
Furthermore, reforms of the wage bargaining systems, aimed at removing rigidities, are welcome because of their importance in decreasing unemployment rate differentials across groups.
2.5 FISKÁLNÍ VÝVOJ
2.5 FISCAL DEVELOPMENTS more recent estimates, the 2007 deficit ratio amounted to 0.1% of GDP and the debt ratio to 85.1% of GDP.
Národohospodářská produktivita práce měřená poměrem reálného HDP k celkové zaměstnanosti v roce 2007 stoupla pouzeo 0,8 %.
Comparing the 2007 figures with the targets set in the stability programme updates released at the end of 2006 and in early 2007, the euro area average deficit improved by 0.7 percentage point of GDP.
V roce 2006 přitom vzrostla o 1,3 % a ve čtvrtém čtvrtletí téhož roku dosáhlo její meziroční tempo růstu nejvyšší hodnoty 1,6 %.
This improvement is largely accounted for by the base effect, which reflects the better than expected outcomes in 2006. Better than planned outcomes in 2007 were realised in the
Zrychlení růstu produktivity práce v roce 2006, které souviselo zejména s cyklickým oživením ekonomiky eurozóny, nemělo dlouhého trvání a meziroční tempo růstu produktivity práce ve třetím čtvrtletí 2007 kleslo na 0,6 %.
The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
ZLEPŠENÍ VEŘEJNÝCH FINANCÍ V ROCE 2007 POKRAČUJEFiskální vývoj byl v roce 2007 nadále relativně příznivý zejména díky silnému ekonomickému růstu, neočekávaným rozpočtovým příjmům, rozpočtovým konsolidačním opatřeníma odeznění přechodných vlivů, které v roce 2006 zvýšily schodek v Itálii.
CONTINUED BUDGETARY IMPROVEMENT IN 2007Fiscal developments in 2007 continued to be relatively favourable, mainly owing to strong economic activity, further revenue windfalls, some consolidation efforts and the unwinding of temporary factors that had pushed up the 2006 deficit in Italy.
Podle aktualizovaných programů stability zemí eurozóny se průměrný schodek veřejných financí v eurozóně v roce 2007 snížil na 0,8 % HDP z hodnoty 1,5 %
According to the euro area countries’ updated stability programmes, the average general government deficit in the euro area declined from 1.5% of GDP in 2006 to 0.8% in 2007 (see Table 5).8 Deficits in Italy and Portugal, the two countries in the euro area that are subject to an excessive deficit procedure, fell to 2.4% and 3% of GDP respectively.
Přebytek (+) / schodek (-) vládních institucí
General government surplus (+) / deficit (-)
Eurozóna Belgie Německo Irsko Řecko Španělsko Francie Itálie Lucembursko Nizozemsko Rakousko Portugalsko Slovinsko Finsko
Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland
Zdroje: Evropská komise (2005–2006; 2006–2007 v případě Belgie), aktualizované programy stability z let 2007–2008 (pro rok 2007) a výpočty ECB.Poznámka: Údaje za rok 2007 v programech stability jsou založeny na odhadech, a mohou se proto lišit od konečných výsledků.
Sources: European Commission (for 2005-06; for Belgium also 2007), updated stability programmes (for 2007) and ECB calculations.Note: The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes.
Lepší hospodářské výsledky v roce 2007, než se původně očekávalo, byly dosaženy ve většině zemí, zejména pak v Německu, Lucembursku a Finsku.
majority of countries, most notably in Germany, Luxembourg and Finland.
v roce 2006 (tabulka 5).8Schodek v Itálii a Portugalsku, dvou zemích eurozóny, na které se vztahuje postup při nadměrném schodku, poklesl na 2,4 % a 3 % HDP.
Against this background, the average government debt ratio in the euro area declined by close to 2 percentage points to a level of 66.7% of GDP, the lowest debt level as a percentage of GDP since the start of Stage Three of EMU in 1999.
Podle novějších odhadů klesl v případě Itálie schodek na 1,9 % HDP.
France and low-debt countries Ireland and Luxembourg were the exceptions to this declining trend.
Podle posledních odhadů dosáhl schodekv Belgii v roce 2007 hodnoty 0,1% HDPa poměr veřejného dluhu k HDP činil 85,1 %.
Moreover, in six countries debt ratios remained above the 60% of GDP reference value.
Žádná ze zemí eurozóny neměla v roce 2007 schodek vyšší než 3 % HDP, k čemuž došlo naposledy v roce 2000 (bez započtení výnosůz prodeje UMTS licencí).
Despite improved fiscal outcomes, there was an increase in debt issuance activity of euro area governments in 2007 (see Box 7).