natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Přesto jsme svědky toho, že v mnoha členských státech jsou až příliš běžné sklony k protekcionismu, ať již na úrovni veřejného mínění, nebo mezi politickými představiteli.
And yet, in many Member States, both at the level of public opinion and amongst political leaders, protectionist reflexes are only too prevalent.
Součástí této politiky by měl být závazek, že ve stanove- rozšířit makroekonomickou koordinaci tak, aby se vztahovala i na soukromé zadlužení, na platební bilanci a obecněji i na podmínky zajišťující konkurenceschopnost;
– Reinforcing procedures for supervision of national budgets to ensure transparency as well as the sustainability of public finances; encouraging Member States to harmonise their budgetary processes and calendars.
Nové veletržní centrum ve Stuttgartu: jeden z největších střešních fotovoltaických systémů na světě. Foto: © Dirk Wilhelmy pro Planet Energy a Projektgesellschaft Neue Messe
Stuttgart's new Trade Fair Centre: one of the world's largest photovoltaic roof systems. Photo: © Dirk Wilhelmy for Planet Energy and Projektgesellschaft Neue Messe
Na podporu uvedeného by EU měla:
The challenge of environmental sustainability
– posílit fungování finančních institucí a dohled nad nimi s cílem zabránit nadměrnému využívání pákového mechanismu a nadměrnému přijímaní rizika;
– Strengthening macro-economic coordination by extending it to private debt, to the balance of payments and, more generally, to the conditions for ensuring competitiveness.
– přijmout evropský inovační akt, který zjednoduší možnosti financování, a posílit postavení Evropského inovačního a technologického institutu, aby mohl zavádět společné programy pro inovace v rámci celé EU;
– Strengthening the functioning and supervision of financial institutions to counter excessive leverage and risk-taking
Výzva environmentální udržitelnosti zvýšit přidanou hodnotu rostlinné i živočišné výroby a potravinářského průmyslu a současně zmenšit jejich negativní environmentální dopad zlepšením přístupu k novým technologiím azvyšováním informovanosti spotřebitelů;
– Enhancing the EU’s investment effort by defining a growth target for the investment component of Member States’ public spending; increasing the resources of the European Investment Bank and the European Investment Fund; and adapting the European regulatory framework to attract more longterm investors and to favour prudent banking that caters the needs of the real economy over financial speculation.
Úkol spočívající v novém vymezení evropského hospodářského a sociálního modelu dále komplikuje výzva, již představuje environmentální udržitelnost. V této souvislosti
– Improve the added value of the agriculture, farming and food industries, whilst reducing their negative environmental impacts by increasing access to new technologies and strengthening consumer awareness;
– v rámci Evropského technologického institutu vytvořit nebo vyčlenit řadu evropských výzkumných středisek, která budou zaměřena na obnovitelné zdroje energie, energetickou účinnost, informační a komunikační technologie potřebné pro udržitelný rozvoj a dopravní sítě, biotechnologie a nanotechnologie;
– Create or label a series of European Research Centres within the European Institute for Technology, focusing on renewable energy, energy efficiency, ICT for sustainable development and transportation networks, biotechnology and nanotechnologies;
– přijmout strategii pro přechod k nízkouhlíkové společnosti s cílem stanovit vizi nízkouhlíkové ekonomiky do roku 2030 a kroky, jež musí EU i členské státy učinit, aby se tato vize stala skutečností.
– Adopt a low-carbon transition strategy to set a vision for a low carbon economy in 2030, and the actions required by the EU and Member States to make this a reality.
Vyhnout se chybám Lisabonské strategie
Avoiding the pitfalls of the Lisbon Strategy
Chce-li EU skutečně provést reformu, musí náležitě uzpůsobit své řídící struktury a zdroje.
If the EU is serious about reform it must make proper adjustments to its governance structures and resources.
Takové je ponaučení z Lisabonské strategie, jejíž slib zajistit Evropě konkurenceschopnost zmařily slabé mechanismy provádění.
This was the lesson of the “Lisbon Strategy”, whose promise to deliver on European competitiveness became mired in weak implementation mechanisms.
Zejména by měla být posílena vazba mezi společnými pokyny stanovenými na úrovni Společenství a jejich prováděním na úrovni členských států, v souladu s rozdělením pravomocí uvnitř každé země, prostřednictvím účinného mechanismu vzájemného tlaku (veřejné označení těch, kdo nedodržují pravidla, „name and shame“), jakož i pozitivních pobídek, finančních a jiných.
Above all, the link between common guidelines set down at Community level and their implementation at national level, in accordance with each country’s internal distribution of power, should be strengthened through an effective ‘name and shame’ peer pressure mechanism, as well as positive incentives, financial and other.
Vneposlední řadě by hodnotící postupy měly být zaměřeny spíše na výsledky než na vstupy nebo procesy.
Last but not least, assessment procedures should focus on outcomes rather than inputs or processes.
Současně s tím je třeba soudržnějším způsobem využívat vlastní finanční zdroje EU, zdroje Evropské investiční banky a rozpočtové zdroje členských států a sloučit prostředky určené kplnění dohodnutých priorit.
All of this needs to be combined with more coherent use of the EU's own financial resources, those of the European Investment Bank and those in Member State budgets, pooling together the funding destined to cover agreed priorities.
Pozornost musíme zaměřit zejména na vytváření růstu apracovních míst.
Above all, our focus must be on creating growth and jobs.
Nemůže jít o jakákoli pracovní místa – musejí odpovídat požadavkům znalostní společnosti; ani nemůže jít o jakýkoli druh růstu, ale o růst, který je udržitelný a není vyjádřený pouze pomocí HDP.
Not just any kind of jobs, but those adapted to the knowledge society; and not just any kind of growth, but growth which is sustainable and defined by more than just GDP.
Tímto směrem by se Evropa měla do budoucna vyvíjet.
This is where Europe’s future lies.
RŮST PROSTŘEDNICTVÍM ZNALOSTÍ: POSILOVÁNÍ POSTAVENÍ JEDNOTLIVCE evropských studentů, kteří studují mimo Evropu.
GROWTH THROUGH KNOWLEDGE: EMPOWERING THE INDIVIDUAL number of European students studying outside Europe.
EU rovněž zaostává v oblasti vysokoškolského vzdělávání, což dokládá skutečnost, že mezi stovkou nejlepších vysokých škol na světě je v současné době pouze 27 škol z EU oproti 57školám v USA.
In tertiary-level education, the EU is equally lagging behind, with only 27 universities amongst the world’s top 100, compared to 57 in the United States.
EU je také slabě zastoupena v rámci politických, podnikatelských aenvironmentálních debat vedených za jejími hranicemi.
The EU is also poorly represented in political, business and environmental debates taking place beyond its borders.
V posledních dvou desetiletích zaznamenaly významný rozmach znalostní a kreativní průmyslová odvětví aslužby, které zásadním způsobem přispívaly k zaměstnanosti a hospodářské dynamice v Evropě.
Knowledge-based and creative industries and services have expanded significantly over the last two decades, becoming the central pillars for employment and economic dynamism in Europe.
Doba, kdy bylo možné měřit konkurenční výhodu EU prostřednictvím mzdových nákladů, je již dávno pryč. Dnes se základním kritériem stala inteligence, inovace a kreativita.
The days when the EU’s competitive advantage could be measured in wage costs are long gone.
Jsou zárukou budoucí prosperity Evropy.
They are Europe’s insurance for future prosperity.
Žijeme ve světě, který si žádá nejen vysoce hodnotné výrobky a trhy, ale stále více i vysoce hodnotné dovednosti.
We live in a world which demands not only high value products and markets, but also, increasingly, high value skills.
EU si nemůže dovolit zůstat tváří v tvář tomuto trendu nečinná.
And yet, Europe is falling behind in the skills race.
Klíčovým strategickým nástrojem kzajištění kariérního růstu jednotlivců a pokroku evropské společnosti jako takové je lepší využívání lidského talentu.
On current investment trends, by 2025 Asia may be at the forefront of scientific and technological developments at the expense of the EU and United States.
Má-li EU dostát svému slibu, že vytvoří znalostní společnost, musí zajistit špičkovou úroveň ve všech fázích vzdělávacího procesu, trvale aktualizovat dovednostní základnu svých obyvatel podle potřeby a vytvořit sociální, ekonomické a právní podmínky, v nichž může vzkvétat výzkum, kreativita a inovace.
It is estimated too that by that date nearly a million Chinese and Indian students will study abroad, bringing a wealth of talent and experience back to their Asian homelands. This contrasts with the relatively small
Nicméně Evropa v oblasti dovedností postupně zaostává.
The EU cannot afford to be complacent when confronted with this trend.
Budou-li pokračovat současné investiční trendy, může se stát, že v roce 2025 bude v čele vědecko-technického rozvoje stát Asie, která zastíní EU i Spojené státy.
A better use of human talent will be the key strategic instrument for ensuring upward mobility for individuals and progress for European society at large.
Podle odhadů bude dále v uvedeném roce studovat v zahraničí téměř milion čínských a indických studentů, kteří se poté vrátí do své vlasti a obohatí ji svým talentem azkuše-nostmi. Jejich počet kontrastuje s relativně malým počtem
If the EU is to realise the promise of the knowledge society, it must deliver excellence at all stages of the education process; continuously upgrade the skills base of its population according to need; and create a social, economic and regulatory environment in which research, creativity and innovation can flourish.
Podpora talentu ve všech oblastech.
Developing all talents.
Úsilí o špičkovou úroveň a relevantnost: zlepšení vzdělávání a dovedností
The quest for excellence and relevance: upgrading education and skills
V EU rovněž není dostatek vysoce kvalitních vysokých škol, což vede k tomu, že Evropa je méně atraktivní pro vysoce kvalifikované absolventy.
Similarly, there are not enough first-rate universities in the EU, making Europe less attractive to top-qualified graduates.
EU musí tuto situaci napravit vytvořením sítě špičkových vysokoškolských institucí, které by byly schopné konkurovat nejlepším vysokým školám na světě.
The EU needs to remedy this situation by building a network of top-level higher education establishments able to rival the best in the world.
Úsilí o špičkovou úroveň nevylučuje, aby bylo vynakládáno souběžné úsilí na podporu větší dostupnosti vysokoškolského vzdělání s cílem zlepšit průměrnou úroveň vzdělání vrámci širší populace.
The quest for excellence does not preclude a parallel effort to promote greater access to university education with a view to improving average education levels among the wider population.
Špičková úroveň vyžaduje kritickou masu a konkurenci, tedy jakýsi „společný prostor“ pro studenty, vysoké školy a akademický výzkum.
Excellence requires critical mass and competition, in effect a “common space” for students, universities and academic research.
Solidní základy vzdělání získané na základní a střední škole mohou mít nesmírný vliv na to, jakého pokroku bude daná osoba schopna v životě dosáhnout.
The administrative and financial autonomy of universities must also be encouraged, as this is the most effective way to increase private funding for higher educa-
Rovněž je třeba podpořit správní a finanční autonomii vysokých škol, neboť jde o nejúčinnější způsob, jak zvýšit soukromé financování vysokoškolského vzdělávání.
A solid educational foundation at primary and secondary school level can have a huge influence on a person’s ability to progress through life.
Výdaje na instituce základního a středoškolského vzdělání v % HDP (2006)
Too many European citizens and third-country nationals living in Europe do not have access to education systems of the highest quality.
Také je třeba podporovat konkurenci mezi vysokými školami, jakož i modely řízení, jež budou založeny na odpovědnosti a transparentnosti.
use of new technologies and skills. The necessary precondition, in turn, will be the realisation of a flexible, life-long learning culture, where individuals are able to return to education at any point in their careers under conditions similar to the young.
Směrem k evropskému výzkumnému prostoru: zvýšení výdajů v oblasti výzkumu avývoje
Towards a European Research Area: raising the stakes for R & D spending
Je nezbytné důrazně bojovat proti vysokoškolským systémům, jež se vyznačují klientelismem akorporatismem.
University systems characterised by clientelism and corporatism must be thoroughly challenged.
Místo toho je třeba zajistit, aby vysoké školy byly více konfrontovány s reálnou ekonomikou v Evropě i jinde ve světě.
The focus must shift to ensuring that universities have greater exposure to the real economy in Europe and the rest of the world.
Tento reformní proces by měl zahrnovat opatření ke zvýšení mobility studentů podněcováním větší účasti v programu ERASMUS a přiznáním výhod studentům, kteří získají diplom ve více než jedné zemi.
This reform process should include measures to increase student mobility, by encouraging greater up-take of the ERASMUS programme and by providing advantages to students holding diplomas from more than one country.
Vysoké školy musí učinit více, aby poskytly studentům dovednosti žádané průmyslem.
Universities must do more to provide graduates with the skills needed by industry.
V Evropě je zapotřebí vynaložit společné úsilí, má-li být v souladu s agendou „Evropa 2020“ splněn cíl zvýšení výdajů na výzkum avývoj na 3 % HDP a vytvoření „Unie inovací“.
Indeed, correcting the mismatch between the supply and demand for expertise must become one of the top priorities of the educational system.
To musí zahrnovat přerozdělení rozpočtových prostředků a rozsáhlejší financování ze soukromého sektoru.
This will require a strong emphasis on skills upgrading in order to prepare individuals for employment transitions as well as the
To znamená, že jednou z hlavních priorit vzdělávacího systému se musí stát odstranění nesouladu mezi nabídkou odborných znalostí a související poptávkou.
Despite numerous calls for substantial increases in R & D spending, the last decade saw relatively little change – the EU’s expenditure remains at 1.8 per cent of GDP.
K dosažení toho cíle bude zapotřebí důrazně prosazovat zlepšování dovedností, aby tak byli jednotlivci připraveni na přechody mezi zaměstnáními i na používání nových technologií a dovedností.
A concerted effort is needed in Europe to reach the ‘Europe2020’ target of 3 per cent expenditure on R & D and the creation of an “Innovation Union”.
Nezbytným předpokladem splnění tohoto
This must include budgetary reallocations and greater private sector funding.
patenty, nové podnikatelské činnosti a nová pracovní místa.
preneurial activities and new jobs.
Nedostatečná konkurence na trzích služeb brzdí inovace, zvyšuje náklady a omezuje růst.
A lack of competition in service markets inhibits innovation, raises costs and limits growth.
Obrovský potenciál mají finanční služby, digitální služby příští generace, energetická řešení a služby na podporu zdraví a vzdělávání.
Financial services, next generation digital services, energy solutions and services to promote health and learning have all huge potential.
EU má dobré předpoklady pro to, aby stanula v čele nových odvětví služeb; to bude ovšem možné pouze tehdy, pokud poskytovatelé služeb budou moci působit na celoevropském trhu a v novém regulačním rámci, kde mohou skutečně vzkvétat inovace a kreativita.
The EU is well placed to become a leader in the new service industries, but only if service providers are supported by a Europe wide market and a new regulatory environment where innovation and creativity can actually flourish.
V tomto ohledu bude mít zásadní význam zjednodušení postupů pro získání veřejného financování, včetně finančních prostředků EU.
To this end, it will be crucial to simplify the procedures for accessing public funding, including EU funds.
Toto zjednodušení by bylo přínosem zejména pro malé dynamické podniky, které jsou často hybnou silou pokrokových inovací.
This would above all benefit small dynamic businesses, which are often the driving force for forward-looking innovations.
V současné době představuje podíl malých a středních podniků na HDP EU 50 %, ačkoli jim je určeno pouze 15% programů voblasti výzkumu a vývoje.
Today, SMEs account for half of the EU's GDP although they benefit from only 15 per cent of R & D programmes.
Nezbytné jsou nové formy partnerství mezi výzkumnými pracovníky na vysokých školách financovaných z veřejných zdrojů a výzkumnými pracovníky působícími v soukromě financovaných společnostech s cílem zajistit trvalé sdružování poznatků vrámci výzkumného a inovačního procesu.
New forms of partnership are needed between researchers at publicly-financed universities and researchers at privately-financed companies to ensure a continuous pooling of knowledge throughout the process of research and innovation.
Rozsáhlejší financování je zapotřebí zejména v oblasti aplikovaného výzkumu, z čehož by měly prospěch malé a střední podniky.
In particular, more funding is needed for applied research that would benefit SMEs.
Základní podmínkou pro rozvoj inovací jsou volné světové trhy, které respektují práva duševního vlastnictví.
Free global markets that respect intellectual property rights are the essential breeding ground for innovation.
Je proto nezbytné, aby Evropa byla i nadále odhodlaná zlepšit přístup k trhům v Evropě imimo ni, čehož lze nejúčinněji dosáhnout dotvořením jednotného trhu, a to v oblasti služeb ivoblasti nových technologií.
It is therefore important that Europe remains committed to improving market access both inside and outside Europe, most effectively through the completion of the Single Market, both in regard to services and new technologies.
EU musí současně přepracovat pravidla duševního vlastnictví, například tím, že vytvoří transparentní evropský patentový systém, který bude cenově dostupný, rychlý a přiměřený a poskytne účinnou ochranu na evropské úrovni.
At the same time, the EU must reform the rules on intellectual property, for instance through the creation of a straightforward European patent system that is affordable, quick and reasonable, and offers effective protection on a European scale.
Hlavním kritériem pro poskytování veřejné podpory na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU musí být špičková úroveň.
Excellence must be the main criterion for granting public aid both at national and EU levels.
Je třeba rozšířit a posílit úlohu Evropské rady pro výzkum a zajistit, aby finanční prostředky byly přidělovány výhradně na základě vzájemně posouzené špičkové úrovně, skutečné nebo potenciální.
The role of the European Research Council must be expanded and strengthened, with funds allocated strictly on the basis of peer reviewed excellence, actual or potential.
EU musí rovněž vybízet k rozvoji „evropských pólů excelence“ a současně zajistit, aby tento proces koncentrace nevedl ke vzniku „intelektuálních pouští.“
Likewise, the EU must encourage the development of “European poles of excellence” while ensuring that this process of concentration would not lead to the creation of “intellectual deserts”.
V této souvislosti bude rovněž důležité zavést opatření nezbytná pro posílení trhů rizikového kapitálu a dostupnosti počátečního kapitálu.
In this context, it will equally be important to put in place the measures needed to reinforce risk capital markets and the availability of seed capital.
Zejména malé a střední podniky, jež stojí velmi často včele inovací, potřebují vhodnější mechanismy podpory, včetně přístupu k rizikovému kapitálu, které by jim pomohly konkurovat na světovém trhu.
In particular, SMEs – which are very often at the forefront of innovation – need more adequate support mechanisms, including access to risk capital, to help them compete in the global marketplace.
V neposlední řadě se Evropský výzkumný prostor musí stát realitou – musí být prostorem bez hranic, v němž lze díky volnému pohybu výzkumných pracovníků, idejí, technologií a kapitálu plně rozvinout veškerý vědecký potenciál, ať již se nachází kdekoli.
Last but not least, the European Research Area must become a reality – an area without borders where all scientific potential, wherever it is, can be fully tapped thanks to the free movement of researchers, ideas, technologies and capital.
Tento proces „evropeizace“ se musí zároveň stát součástí obecnější otevřenosti vůči světu.
This process of “Europeanization” must itself be part of a more general openness to the world.
Předávání znalostí se nyní stalo nezbytným doplňkem tradičních hybných sil globalizace, tedy toků zboží a kapitálu.
Transfers of knowledge have now become the indispensable complement to the traditional drivers of globalisation based on material and capital flows.
Regulační rámec usnadňující inovace a kreativitu
A regulatory framework for unleashing innovation and creativity
Kreativní hospodářství se bude nadále vyvíjet rychleji než politické procesy, jež mají toto hospodářství podporovat nebo regulovat.
The creative economy will continue to evolve faster than the political processes intended to support or regulate it.
Každý den otevírá nové horizonty a revoluční perspektivy.
Every day it reveals new horizons and revolutionary prospects.
Základním aspektem jakéhokoli regulačního rámce v této oblasti musí proto být flexibilita aschopnost reagovat.
Flexibility and responsiveness must therefore be the backbone of any regulatory framework in this field.
Ještě důležitější je pak vytváření kultury přijímání rizika a podnikavosti.
Facilitating a culture of risk taking and entrepreneurship is even more important.
Pouze tak bude EU moci plně zúročit výsledky výzkumu a experimentování a vytvářet nová pracovní místa.
Only this will allow the EU to fully reap the rewards of research and experimentation, and with it to create new jobs.
Demografické trendy v Evropě se postupně stávají trvalými
Europe’s demographic trends are becoming entrenched
Evropa se z hlediska demografie vyznačuje extrémně vysokou střední délkou života a zároveň velmi nízkou plodností.
Europe combines the demographic extremes of very high life expectancy and very low fertility.
Střední délka života, která v současnosti představuje vprůměru 75 let umužů a 82 let u žen, vzroste v tomto století ve většině členských států EU o dalších 15 až 20 let.
In most EU Member States, life expectancy - currently 75 years for men and 82 for women on average – is set to increase by an additional 15 to 20 years in the course of this century.
Vzhledem k tomu, že se v Evropě nyní v průměru rodí 1,5 dítěte na 1 ženu a stále více žen zůstává bezdětných, populace Evropy stárne a ubývá domácích pracovních sil.
With women giving birth to 1.5 children on average, and more and more women foregoing children altogether, Europe's population is ageing and its nativeborn labour force declining.
Vezmeme-li v úvahu současný průměrný věk odchodu do důchodu v Evropě (62 let u mužů a těsně nad 60 let u žen), potom za předpokladu, že nebudou existovat kompenzační politiky, se v příštích 40 letech výrazně zhorší poměr mezi počtem pracujících a důchodců, kdy čtyři přispívající
Bearing in mind Europe’s current average retirement age (62 years for men and just over 60 for women), in the absence of compensatory policies, in the next 40 years Europe’s support ratio
Kombinace stárnoucí populace a klesajícího počtu domácích pracovních sil bude mít pro Evropu nesmírně závažné důsledky.
The combination of ageing populations and a contracting domestic labour force is set to have drastic consequences for Europe.
Nebudou-li učiněny příslušné kroky, projeví se tato situace neudržitelným tlakem na důchodové a zdravotní systémy a systémy sociálního zabezpečení a bude mít negativní dopad na hospodářský růst a daně.
Left unchecked, it will translate into unsustainable pressure on pension, health and welfare systems, and into negative outcomes for economic growth and taxation.