natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Konkurenční tlak způsobil v Evropě výrazné snížení cen levných letenek.
Competitive pressure has led to significant falls in the price of budget airfares in Europe.
Doprava c.
Policies underpinning the single market c.
Daňové překážky
Tax barriers a. Transport
Byla učiněna rozhodnutí o harmonizaci podmínek hospodářské soutěže v sektoru silniční dopravy, zejména u kvalikace pracovníků
Taxation of investment income was the subject of an agreement between the member states
Zdanění výnosů z investic se stalo předmětem dohody mezi členskými státy a dalšími zeměmi (včetně Švýcarska), která vstoupila v platnost v červenci 2005.
The EU’s activities have targeted mainly the freedom to provide services in land transport, particularly free access to the international
Účelem této politiky je zabránit jakékoli doho-dě mezi podniky, zásahům orgánů veřejné správy nebo existenci jakéhokoli monopolu, který by v rámci jednotného trhu nespraved-livě omezoval volnou hospodářskou soutěž.
Decisions have been taken to harmonise the conditions of competition in the road transport sector, particularly worker qualifications and market access, the freedom to establish a business and provide services, driving times and road safety.
Každou dohodu, jež podléhá pravidlům Smlouvy, musí dotčené rmy nebo subjekty oznámit Evropské komisi. Komise může přímo uložit pokutu společnostem, jež poruší pravidla hospodářské soutěže nebo nepro-vedou patřičné oznámení.
The reason for this policy is to prevent any agreement between businesses, any aid from public authorities or any unfair monopoly from distorting free competition within the single market.
Společná politika pro leteckou dopravu musí reagovat na účinky celosvětové konkurence.
The common air transport policy has to respond to the effects of worldwide competition.
Vzdušný prostor nad Evropou se postupně liberalizuje, takže vzniká větší prostor pro sdílení kapacity mezi předními leteckými společnostmi, vzájemný přístup na trh a možnost určovat ceny.
The skies over Europe are being liberalised in stages, with the result that there is greater scope for capacity-sharing between major airlines, reciprocal market access and the freedom to set fares.
S tím souvisí podmínky bezpečnosti, které zohledňují odpovědnost leteckých společností za veřejnou službu a pásmové požadavky.
This goes hand in hand with safeguard clauses so as to take account of airlines’ public service responsibilities and zoning requirements.
V případě nezákonného čerpání veřejných prostředků nebo v případě neoznámení takového čerpání může Komise chtít, aby pří-jemce příspěvek vrátil.
Any agreement falling under the Treaty rules must be notified to the European Commission by the companies or bodies concerned. The Commission may impose a fine directly on any companies which break its competition rules or fail to make the required notification.
Každé spojení rem nebo převzetí jiným vlastníkem, které by mohlo vést k tomu, že společnost získá v urči-tém sektoru dominantní postavení, musí být oznámeno Komisi.
In the event of illegal public aid, or failure to notify such aid, the Commission may demand that it be paid back by the recipient. Any merger or takeover that could lead to a company having a dominant position in a particular sector must be notified to the Commission.
Rostoucí konkurence snížila ceny letenek a zjednodušila cestování.
Increased competition has driven airfares down and made travel easier.
Spotřebitelská politika EU umožňuje občanům Unie s důvěrou nakupovat ve všech členských zemích.
The EU’s consumer policy permits its citizens to shop in confidence in any member country.
Všichni spotřebitelé mají prospěch ze stejně vysoké úrovně ochrany.
All consumers benefit from the same high level of protection.
Produkty, které si koupíte, a jídlo, které jíte, jsou testovány a kontrolovány, aby byly co nejbezpečnější.
The products you buy and the food you eat are tested and checked to make sure they are as safe as can be.
EU se snaží zajistit, aby spotřebitelé nebyli šizeni nesolidními obchodníky a nestali se oběťmi podvodné nebo zavádě-jící reklamy.
The EU acts to make sure you are not cheated by rogue traders and are not the victim of false or misleading advertising.
Práva spotřebitelů jsou chráněna a spotřebitelé mají možnost nápravy kdekoli v EU, a to bez ohledu na to, zda kupují zboží v obchodě, prostřednictvím zásilkového pro-deje, telefonicky nebo po internetu.
Your rights are protected and you have access to redress wherever you are in the EU and whether you buy your goods in a shop, by mail-order or via the telephone and internet.
Lodní doprava – uskutečňovaná evropskými společnostmi nebo plavidly s vlajkou zemí mimo členy EU – podléhá pravidlům EU o hospodářské soutěži.
Shipping — whether carried out by European companies or by vessels flying the flag of nonEU countries — is subject to EU competition rules.
Tato pravidla mají odstranit nepoctivé cenové praktiky (plavby pod cizí vlajkou) a dále vyřešit vážné problémy, kterým loďařský průmysl v Evropě čelí.
These rules are intended to combat unfair pricing practices (flags of convenience) and also to address the serious difficulties facing the shipbuilding industry in Europe.
Hospodářská a měnová unie (HMU) a euro
Economic and monetary union (EMU) and the euro
Euro je jednotná měna Evropské unie.
• The euro is the single currency of the European Union.
Dvanáct z tehdejších 15 členských zemí ji zavedlo pro bezhotovostní transakce v roce 1999 a pro veškeré platby v roce 2002, kdy byly vydány bankovky a mince eura.
Twelve of the then 15 countries adopted it for non-cash transactions from 1999 and for all payments in 2002 when euro notes and coins were issued.
Tři země (Dánsko, Spojené království a Švédsko) do této měnové unie nevstoupily.
• The new member countries are getting ready to enter the euro area as soon as they fulfil the necessary criteria.
Nové členské země se připravují na vstup do eurozóny, jakmile budou splňovat příslušné požadavky.
• In parallel with the objective of monetary stability, which is the responsibility of the European Central Bank, the member states are committed to higher growth and economic convergence.
I. Dějiny měnové spolupráce a.
I. The history of monetary cooperation a.
Evropský měnový systém (EMS)V roce 1971 se Spojené státy americké roz-
The European monetary system (EMS)
Ve snaze zabránit širokému kolísání měn zemí EU a pro odstranění konkurenč-ních devalvací se vlády EU zároveň rozhodly opět oživit snahy o úplnou měnovou unii a zavedení jednotné měny.
Meanwhile, to prevent wide currency fluctuations among EU currencies and to eliminate competitive devaluations, EU governments had decided to relaunch the drive to full monetary union and to introduce a single currency.
Na zasedání Evropské rady v Madridu v červnu 1989 přijali vedoucí představitelé EU třífá-zový plán hospodářské a měnové unie.
At the European Council in Madrid in June 1989, EU leaders adopted a three-stage plan for economic and monetary union.
Tento plán se stal součástí Maastrichtské smlouvy o Evropské unii, kterou Evropská rada přijala v prosinci 1991.
This plan became part of the Maastricht Treaty on European Union adopted by the European Council in December 1991.
hodly zrušit pevný vztah mezi dolarem a úředním kurzem zlata, který po druhé světové válce zajišťoval světovou měnovou stabilitu. Tak skončil systém pevných směnných kurzů.
This led to the creation of the European monetary system (EMS) which came into operation in March 1979.
Hospodářská a měnová unie (HMU)
Economic and Monetary Union (EMU)
To vedlo k vytvoření Evropského měnového systému (EMS), který začal fungovat v březnu 1979. Měl tři hlavní rysy: a.
• a reference currency called the ecu: this was a ‘basket’ made up of the currencies of all the member states; a.
Tři fáze První fáze začala 1. července 1990 a obsaho-
The three stages The first stage, which began on 1 July
•mechanismus směnného kurzu: směnný kurz každé měny byl navázán na ecu; dvou-stranné směnné kurzy mohly kolísat v pásmu 2,25 %;
• an exchange rate mechanism: each currency had an exchange rate linked to the ecu; bilateral exchange rates were allowed to fluctuate within a band of 2.25%;
•zvýšení částky zdrojů věnovaných na odstranění nerovností mezi evropskými regiony (strukturální fondy);
• completely free movement of capital within the EU (abolition of exchange controls);
•úvěrový mechanismus: každá země pře-vedla 20 % své měny a zlatých rezerv do společného fondu.
• a credit mechanism: each country transferred 20% of its currency and gold reserves to a joint fund.
EMS má pestrou historii. Po sjednocení Německa a obnovení tlaků na měnu v rámci Evropy v roce 1992 opustily EMS italská lira a britská libra.
• increasing the amount of resources devoted to removing inequalities between European regions (structural funds);
Obchodníci na lublaňské tržnici 1. ledna 2007 vyměnili slovinský tolar za euro.
• economic convergence, through multilateral surveillance of member states’ economic policies.
Druhá fáze byla zahájena 1. ledna 1994.
The second stage began on 1 January 1994.
Její součástí bylo: veškeré hotovostní a bankovní transakce v zemích eurozóny, které představují více než dvě třetiny obyvatelstva EU.
Since then, only the euro has been legal tender for all cash and bank transactions in the euro area countries, which represent more than two thirds of the EU population.
•zřízení Evropského měnového institutu (EMI) ve Frankfurtu; EMI byl složen z guver-nérů centrálních bank zemí EU;
• establishing the European Monetary Institute (EMI) in Frankfurt. The EMI was made up of the governors of the central banks of the EU countries;
Každá země EU musí splňovat pět konver-genčních kritérií, pokud chce postoupit do třetí fáze.
Each EU country must meet the five convergence criteria in order to go to the third stage.
Patří k nim:
They are:
• nezávislost národních centrálních bank;
• independence of national central banks;
•denice pravidel pro snížení národních rozpočtových decitů.
• rules to curb national budget deficits.
•cenová stabilita: míra inace nesmí překročit průměrnou míru inace tří členských států s nejnižší inací o více než 1,5 %;
• price stability: the rate of inflation may not exceed the average rates of inflation of the three member states with the lowest inflation by more than 1.5%;
•úrokové sazby: dlouhodobé úrokové sazby se nesmí lišit o více než 2 % ve vztahu k průměrným úrokovým sazbám tří členských států s nejnižšími úrokovými sazbami;
• interest rates: long-term interest rates may not vary by more than 2% in relation to the average interest rates of the three member states with the lowest interest rates;
•decity: národní rozpočtové decity musí být nižší než 3 % HDP;
• deficits: national budget deficits must be below 3% of GDP;
Třetí fáze znamenala zavedení eura.
The third stage was the birth of the euro.
11 zemí EU přijalo od 1. ledna 1999 euro, které se tak stalo společnou měnou Belgie, Finska, Francie, Irska, Itálie, Lucemburska, Německa, Nizo-zemska, Portugalska, Rakouska a Španělska (Řecko se přidalo 1. ledna 2001).
On 1 January 1999, 11 countries adopted the euro, which thus became the common currency of Austria, Belgium, Finland, France, Germany, Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Portugal and Spain.
•veřejný dluh: nesmí překročit 60 % HDP;
(Greece joined them on 1 January 2001).
1. ledna 2002 byly v těchto 12 zemích eurozóny uvedeny do oběhu mince a bankovky eura. O dva měsíce později byly staženy z oběhu národní měny.
From this point onwards, the European Central Bank took over from the EMI and became responsible for monetary policy, which is defined and implemented in euros.
Jakmile budou splňovat příslušná kritéria, musejí všichni noví členové EU přijmout euro.
euro, when they are able to meet the criteria.
Slovinsko tak učinilo jako první ze zemí, které k EU přistoupily v roce 2004, když se k euro-zóně přidalo 1. ledna 2007.
Slovenia was the first of countries from the 2004-enlargment to do so and joined the euro area on 1 January 2007.
V červnu 1997 Evropská rada přijala Pakt o stabilitě a růstu.
In June 1997, the European Council adopted a Stability and Growth Pact.
Představoval závazek k trvalé rozpočtové stabilitě a umožňoval potrestání každé země eurozóny, jejíž roz-počtový decit by přesáhl 3 %.
This was a permanent commitment to budgetary stability, and made it possible for penalties to be imposed on any country in the euro area whose budget deficit exceeded 3%.
Pakt byl však následně označen za příliš přísný a v březnu 2005 prošel reformou.
The Pact was subsequently judged to be too strict and was reformed in March 2005.
Euroskupina je neformální orgán, v jehož rámci se setkávají ministři nancí zemí euro-zóny.
The Eurogroup is the informal body where the finance ministers of the euro area countries meet.
Cílem těchto setkání je zajištění lepší koordinace hospodářských politik, kontrola rozpočtových a nančních politik zemí eurozóny a reprezentace eura na mezinárodním měnovém fóru.
The aim of these meetings is to ensure better coordination of economic policies, monitor the budgetary and financial policies of the euro area countries and rep-
Euro: společná měna pro více než 310 milionů lidí v EU.
The euro: the common currency for over 310 million people in the EU.
Priorita růstu a zaměstnanosti
Priority on growth and jobs
Unie hodlá reagovat na globalizaci zlepšením konkurenceschopnosti evropského hospodářství (uvolněním trhu v oblasti telekomunikací, služeb a energetiky).
• The Union intends to respond to globalisation by making the Europe an economy more competitive (liberalisation of telecommunications, services and energy).
Podporuje programy reforem členských států, neboť usnadňuje výměnu „osvědčených postupů“.
• The Union is supporting the reform programmes of member countries by making it easier to exchange ‘best practice’.
Unie usiluje o spojení růstu a konkurenceschopnosti s cíli sociální soudržnosti a udržitelného rozvoje, které jsou samotným základem evropského modelu.
• It seeks to match the need for growth and competitiveness with the goals of social cohesion and sustainable development which are at the heart of the European model.
Strukturální fondy EU poskytnou v rozpočtovém období 2007–2013 více prostředků na odbornou přípravu, inovace a výzkum.
• The EU Structural Funds will spend more on training, innovation and research, in the 2007–13 budget period.
Za-druhé došlo k technologické revoluci včetně příchodu internetu a nových informačních a komunikačních technologií.
The other was the technological revolution, including the internet and new information and communication technologies.
Na počátku devadesátých let dvacátého století začaly hospodářství i život celého světa, včetně Evropy, přetvářet dva nové jevy.
At the beginning of the 1990s, two great changes began transforming economies and daily life throughout the world, including Europe.
Zaprvé se začalo utvářet globalizované hospodářství, jelikož se ekonomiky v různých y Im ag es et t d /G , L to
One was the emergence of a globalised economy as economies everywhere became increasingly interdependent.
Evropané musí být pro současný trh práce vybaveni.
Europeans have to be equipped for today’s job market.
Důchodci zítřka potřebují sociální zabezpečení, které je nutno připravit dnes.
Tomorrow’s pensioners need social security which must be prepared today.
Cíle ochrany. Tyto systémy jsou jednou z největších výhod Evropy, protože tlumí negativ-ní dopady strukturálních a společenských změn.
Objectives structural and social changes without excessive pain.
Bude však nutná jejich modernizace, aby byly trvale udržitelné a přinesly prospěch i budoucím generacím.
However, they must be modernised so as to make them sustainable and so that their benefits can be enjoyed by future generations.
Pokrok dosažený při provádění Lisabonské strategie zkoumá Evropská rada každý rok na svém jarním zasedání.
Every spring, the European Council meets to review progress in implementing the Lisbon strategy.
Větší důraz na růst a zaměstnanost
Closer focus on growth and jobs
V roce 2000 si vedoucí představitelé Evropské unie již dobře uvědomovali, že se evropské hospodářství musí zásadním způsobem modernizovat, aby mohlo konkurovat USA i jiným světovým hráčům.
By the year 2000, EU leaders were well aware that the European economy needed thorough modernisation in order to compete with the United States and other major world players.
Na zasedání v Lisabonu v březnu 2000 Evropská rada vymezila pro EU nové ambiciózní cíle – stát se do deseti let „nejkonkurenceschopnější a nejdynamič-tější znalostní ekonomikou světa, schopnou udržitelného hospodářského růstu, s větším počtem pracovních míst a lepšími pracovní-mi místy a větší sociální soudržností“.
Meeting in Lisbon in March that year, the European Council set the EU a new and ambitious goal: to become, by 2010, ‘the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable growth with more and better jobs and greater social cohesion’.
Evropská rada se také dohodla na podrob-né strategii pro dosažení tohoto cíle.
The European Council also agreed on a detailed strategy for achieving this goal.
„Lisa-bonská strategie“ zahrnuje široké spektrum oborů včetně vědeckého výzkumu, vzdělávání, odborné přípravy, přístupu k internetu a elektronického obchodování.
The ‘Lisbon strategy’ covers a whole range of areas, such as scientific research, education, vocational training, internet access and online business.
Týká se rovněž reformy evropských systémů sociální
It also covers reform of Europe’s social security systems.
Na jaře 2006 Evropská rada nepokrytě při-znala, že šest let po formulaci Lisabonské strategie jsou výsledky procesu její realiza-ce smíšené.
The European Council in spring 2006 did not attempt to hide the fact that, six years after its launch, the results of the Lisbon process have been mixed.
Proto se rozhodla řešit problém pokračující vysoké nezaměstnanosti v mnoha zemích EU a jako priority EU stanovila růst a zaměstnanost.
As a result, it decided to address the problem of continuing high unemployment in many EU countries and refocus the EU’s priorities on growth and jobs.
Pokud má evropské hospodářství zvýšit produktivitu a posílit sociální soudržnost, musí se Evropa i nadále soustře-
If it is to make its economies more productive and increase social cohesion, Europe must continue to concentrate its efforts mainly on raising economic performance, innovation and improving its people’s skills.
dit na zvyšování výkonnosti hospodářství, inovace a zlepšování kvalikace pracovníků.
On the initiative of the President of the European Commission, José Manuel Barroso, the EU member states have therefore decided: support to member states, particularly through the dissemination of ‘best practice’ in Europe;
Z podnětu předsedy Evropské komise José Manuela Barrosa se členské státy EU proto rozhodly: e 12 le k
• to speed up reforms in the financial markets and in social security systems and accelerate liberalisation of the telecommunications and energy sectors.
•urychlit reformy nančních trhů, systémů sociální ochrany a uspíšit liberalizaci sek-torů telekomunikací a energetiky.
• to give the European Commission a greater role as coordinator in order to give
• zvýšit investice do výzkumu a inovací; o p a v v rE
Europein12lessons
Díky Evropské unii mohou občané členských zemí cestovat, žít a pracovat kdekoli v Evropě.
• Thanks to the European Union, citizens of member countries can travel, live and work anywhere in Europe.
V každodenním životě EU podporuje a nancuje programy, které občany sbližují, zejména v oblasti vzdělávání a kultury.
• In daily life, the EU encourages and funds programmes to bring citizens closer together, particularly in the fields of education and culture.
Pocit příslušnosti k Evropské unii se u občanů bude prohlubovat jen postupně s ohledem na viditelné úspěchy Unie.
• A feeling of belonging to the European Union will develop only gradually, through its tangible achievements and successes.
Existují již symboly, které představují společnou evropskou identitu.
• Some symbols that represent a shared European identity already exist.
Nejvýraznějším z nich je jednotná měna, ale také vlajka a hymna EU.
The most prominent is the single currency, but there are also the EU flag and anthem.
I. Cestování, život a práce v Evropě
I. Travelling, living and working in Europe
Jak mohou občané využívat svých práv
How citizens can exercise their rights
Prvním právem evropských občanů je právo volně cestovat, pracovat a žít kdekoli v Unii.
The first right of a European citizen is the right to travel, work and live anywhere in the Union.
V Maastrichtské smlouvě je toto právo zakot-veno v kapitole o občanství.
The Treaty of Maastricht enshrined this right in its chapter on citizenship.
Evropané však nejsou jen pouhými spotře-biteli nebo osobami, které mají určitou ekonomickou a sociální úlohu.
Europeans are not just consumers or participants in economic and social affairs.
Jsou také občany Evropské unie a jako takoví mají konkrétní politická práva.
They are also citizens of the European Union, and as such have specific political rights.
Podle Maastrichtské smlouvy má každý občan Unie, bez ohledu na státní příslušnost, právo volit a být volen v obecních volbách a ve volbách do Evropského parlamentu v té zemi EU, v níž žije.
Under the Maastricht Treaty, every citizen of the Union, regardless of nationality, has the right to vote and to stand as a candidate in local elections in his or her country of residence and in elections to the European Parliament.
EU přijala směrnici o zavedení systému vzájemného uznávání vysokoškolských diplo-mů.
The EU has passed a directive establishing a system of mutual recognition of higher education qualifications.
Tato směrnice se týká všech vysokoškolských kurzů, které trvají nejméně tři roky, a je založena na zásadě vzájemné důvěry v kvalitu národních systémů vzdělávání a odborné přípravy.
This directive applies to all university courses lasting three years or more and is based on the principle of mutual confidence in the quality of national education and training systems.
Tímto způsobem se EU přibližuje lidem.
This brings the EU closer to its people.
Občanství Unie je nyní zakotveno ve smlouvě, která uvádí, že„Každá osoba, která má státní příslušnost členského státu, je občanem Unie.
Citizenship of the Union is now enshrined in the Treaty which states that ‘Every person holding the nationality of a Member State shall be a citizen of the Union.
Občanství Unie doplňuje státní příslušnost členského státu, ale nenahrazuje ji.“
Citizenship of the Union shall complement and not replace national citizenship’.
Kromě činností, na něž se vztahují výsady veřejné moci (policie, ozbrojené síly, zahraniční věci atd.), může jakákoli osoba, která má občanství některé země EU, pracovat v zdra-votnických, vzdělávacích a jiných veřejných službách kdekoli v Unii.
Any person who is a national of an EU country can work in the health, education and other public services anywhere in the Union, with the exception of activities covered by the prerogative of public authorities (the police, armed forces, foreign affairs, etc.).
A co je vlastně přiro-zenější než zaměstnat britského učitele, aby vyučoval angličtinu v Římě, nebo podpořit mladého Belgičana, který právě dostudoval, aby se účastnil konkurzu na místo ve fran-couzské veřejné správě?
Indeed, what could be more natural than recruiting a British teacher to teach English in Rome, or encouraging a young Belgian graduate to compete in a civil service exam in France?
Amsterodamská smlouva, která vstoupila v platnost v roce 1999, posílila koncepci základních práv.
The Treaty of Amsterdam, which came into force in 1999, strengthened the concept of fundamental rights.
Zavedla postup pro přijetí opatření proti kterékoli zemi EU, která by porušovala základní občanská práva.
It introduced a procedure for taking action against an EU country that violates its citizens’ fundamental rights.
Rozší-řila také zásadu nediskriminace tak, aby se vztahovala nejen na státní příslušnost, ale i na pohlaví, rasu, náboženství, věk a sexuální orientaci.
It also extended the principle of non-dis-crimination so that it covers not only nationality but also gender, race, religion, age and sexual orientation.