natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evropská unie má zhruba 457 milionů obyvatel — je tak na třetím místě na světě za Čínou a Indií.
The European Union has about 457 million inhabitants - the world’s third largest population after China and India.
Podíl obyvatel z rozvinutých zemí na počtu obyvatel celého světa se zmenšuje — ze30%vroce 1960na 19% v roce 2002.
The developed world’s share of the world’s population is shrinking - from 30% in 1960 to 19% in2002.
Čtyři z pěti lidí na naší planetě dnes žijí vrozvojových zemích.
Four out of every five people on this planet now live in the developing world.
Tovyvoláváznačné obavy a je tojeden z důvodů, proč EU tolik podporuje globální rozvoj.
This is a matterfor real concern, and one reason why the EU is actively promoting global development.
Již dnes je největšímposkytovatelem rozvojové pomoci na světě.
It is alreadythe world’s leading supplier of development aid.
Počet obyvatel (v milionech) mil.
Population measured in millions of people
Údaje týkající se 25 členských států EU jsou za rok 2004, údaje o ostatních zemích jsou z poloviny roku2003.Zdroj:Eurostat, Světová banka.
Figures for the EU-25 are for 2004, figures for the other countries are for mid-year 2003.Sources: Eurostat, World Bank.
Těchto 457 milionů lidí žijících v EU není rovnoměrně rozděleno po celém kontinentu —některé země (a regiony) jsou osídleny hustěji než jiné.
The EU’s 457 million people are not spread evenly across the continent: some countries(and some regions) are more densely populated than others.
Tovysvětluje, proč je pořadí zemípodle rozlohy někdy jiné než jejich pořadí podle počtu obyvatel.
This explains why the orderof size of the countries is not always the same as the order of size of their populations.
Počet obyvatel k 1. lednu 2004 (v milionech) mil.
Population on 1 January 2004, measured in millions of people
0 Zdroj: Eurostat.
0 Source: Eurostat.
Evropané stárnou
Europeans are getting older
Evropané žijí stále déle.
Europeans are living longer.
U dětí narozených v roce 1960 se dalo očekávat, že budou žítdo věku zhruba 67 let (u mužů) a 73 let (u žen).
Babies born in 1960 could be expected to survive to theage of about 67 (men) and 73 (women).
U dětí narozených v roce 2002 seočekává, žebudou žít mnohem déle — až do věku téměř 75 let (u mužů) a více než81 let (u žen).
Babies born in 2002 are expected to livemuch longer - till they are nearly 75 (men) and over 81 (women).
Pro srovnání, podle údajů OSN se očekává, žeděti narozené v letech 2000—2005 v Somálsku, jedné z nejméně rozvinutých zemí světa, budou žít pouze do věku 46 let (u mužů) a 49 let (u žen).
By way of comparison, figures from the United Nations show that babies bornbetween 2000 and 2005 in Somalia, one of the world’s least developed countries, areonly expected to live until the age of 46 (men) and 49 (women).
Předpokládaná délka života u mužů a žen ve25 členských zemích EU, 1962—2002
Life expectancy at birth, men and women in the EU-25, 1962-2002
Všechny uvedené údaje jsou odhady.Zdroj:Eurostat.
All figures are estimates.Source: Eurostat.
Před čtyřiceti letyse u žen ve25 členských státech EU dalo očekávat, žebudou mít během svéhoživota (v průměru) více než 2,5 dítěte.
Forty years ago, women in the EU-25 could be expected (on average) to have more than 2.5 children in their lifetime.
Porodnost však v Evropě klesá — nyní se dá očekávat, žeženy budou mít (v průměru) méně než 1,5 dítěte.
But birth rates have been falling in Europe: women can now be expectedto have (on average) less than 1.5 children.
Jelikožje v EU stále méně mladých lidí,zmenšuje se i počet pracovních sil.
With fewer and fewer young people in the EU, theworkforce is shrinking.
Jak je vidět níže, stále klesající počet pracujících musí podporovat stále rostoucí početdůchodců.
This shrinking workforce has to support more and more pensioners, as thegraph below shows.
Pokud si chce Evropa udržet současný početpracujících obyvatel nebo jej zvýšit, musí podporovat příchod kvalifikovaných imigrantů a celoživotní vzdělávání, přispět k tomu, aby více žen pracovalo a aby více lidí obecně pracovalo alespoň na částečný úvazek i poté, co dosáhnou věkupro odchod do důchodu.
To maintain or increase the size of its working population, Europe needs a combination of skilledimmigration, lifelong learning, more women in work and more people working part-time beyondretirement age.
Také bypomohlo, kdyby Evropané měli více dětí!
More babies would also help!
Procento obyvatel vevěku 80 let a více, 1963—2003, EU-25
Percentage of the population aged 80 or over, 1963-2003, EU-25
Evropa — nový domov
Europe: a new place to call home
Počet obyvatel Evropy vzrůstá v důsledku spojeného působení dvou faktorů: přirozeného růstu(tj. více lidí se rodí než umírá) a čisté migrace(tj. více lidí do EU přichází, než z ní odchází).
Europe’s population increases through a combination of natural growth(i.e. more people areborn than die) and net migration(i.e. more people settle in the EU than leave it).
V současné době roste početobyvatel EU zejména díky čisté migraci.
Today, most of the EU’s total population growth is due to net migration.
Kdyby nebylo přistěhovalců,početobyvatel v Itálii, Německu a Řecku byvroce 2003 klesl.
Indeed, without immigration, the population of Germany, Greece and Italy would have fallen in 2003.
Díky imigraci přicházejí do EUmladí lidé, které tolik potřebujeme jako součást pracovní síly EU.
Immigrationbrings much-needed young people into the EU workforce.
Celkový nárůst v počtu obyvatel (modrá čára) a čistá migrace (červená čára) ve25 členských státech EU, 1992—2003 (na 1000 obyvatel)
Total population growth (blue line) and net migration (red line) in the EU-25, per 1000 inhabitants, 1992-2003
Evropa má dlouhou tradici pohostinnosti a poskytování útočiště lidem, kteří prchají předválkou nebo pronásledováním v problematických částech světa.
Europe has a long tradition of hospitality and of giving refuge to people fleeing war or persecution in the world’s troubled areas.
V době války roste početžadatelů o azyl, jako tomu bylo např. během konfliktů na Balkáně na počátku devadesátýchlet.
The number of asylum seekers increases in timesof war, such as during the Balkan conflicts in the early 1990s.
Od doby těchto konfliktů početžádostí o azyl v EU poklesl a v roce 2002 byl na zhrubastejné úrovni jako v roce 1990.
The number of asylum applications in the EU has fallen since those days and in 2002 it was no higher than in 1990.
Počet žádostí o azyl ve25 členských státech EU, 1990–2002 (v tisících)
Number of asylum applications, in thousands, in the EU-25, 1990-2002
Životní úroveň
Quality of life
Dobrá životní úroveň závisí na řadě faktorů, jakonapř. dostatku peněz a dobrém zdravotním stavu.Jsou Evropané bohatí a zdraví?
A good quality of life depends on a whole series offactors, including having enough money and being ingood health. How wealthy and healthy are Europeans?
Odpověď se v různýchzemích liší.
The answer varies from one country toanother.
Chceme-li získat představu o tom, jaká je životní úroveň v určité zemi, můžeme změřit celkovou hodnotu všeho, co daná země vyprodukuje během kalendářního roku(její „hrubý domácí produkt“, HDP), a tento údaj pak vydělit počtem obyvatel.
To get a rough idea of the material standard of livingin a particular country we can measure the totalvalue of everything that country produces in a givencalendar year (its ‘gross domestic product’: GDP) andthen divide that figure by the number of inhabitants.
Ceny v jednotlivých zemích se však liší, a právě tytocenovérozdíly je třeba eliminovat předtím, než můžeme srovnávat životní úroveň.
But prices vary from one country to another, andthose price differences must be eliminated before wecan compare standards of living.
Lze toprovést tak,ževypočteme cenu srovnatelného a reprezentativního „koše“ zboží a služeb v každé zemi. Tento údaj seneudává v národní měně, ale vespolečné uměle vytvořené měně, která se nazývá „standard kupní síly“.
We can do this bymeasuring the price of a comparable and representative ‘basket’ of goods and services in each country.This figure is given not in national currency units butin a common artificial currency we call the ‘purchasing power standard’(PPS).
Pokud porovnáme HDP na obyvatele podle standardůkupní síly, získáme odpovídající srovnání životníúrovně v různých zemích.
Comparing GDP per inhabitant in PPS gives a faircomparison of the standard of living in differentcountries.
Jsou Evropané bohatí?
How wealthy are Europeans?
Za posledních deset let se životní úroveň v Evropě výrazně zvýšila.
Standards of living in Europe have improved significantly over the past decade.
V roce 1995 bylo HDP naobyvatele (podle standardů kupní síly) ve25 členských státech EU 15200.
In 1995,GDP per inhabitant (in PPS) for the EU-25 was 15 200.
O osm let pozdějivzrostlo na 21400.
Eight years later it had risen to21400.
Životní úroveň v zemích EU je jedna z nejvyšších na světě.
In European countries, standards of living are among the highest in the world.
HDP na obyvatele podle standardů kupní síly, 2003
GDP per inhabitant in PPS, 2003
Údaje týkající se Ruska a Číny jsou za rok 2001.Zdroj:Eurostat.
Figures for Russia and China are for 2001.Source: Eurostat.
Životní úroveň v jednotlivých zemích EU je různá.
The standard of living in the EU varies from country to country.
Nejvyšší HDP na obyvatele (podle standardů kupní síly) má Lucembursko a nejnižší Lotyšsko.
GDP per inhabitant (in PPS) is highest in Luxembourg and lowest in Latvia.
Evropská unie se snaží posílit své hospodářství, aby bylo konkurenceschopnějšía vytvořilo více pracovních míst, aby tak všichni mohli mít vyšší životní úroveň.
The EU is striving to strengthen the EU’s economy, make it more competitiveand create more jobs so we can all enjoy a better quality of life.
Životní úroveň je rozdílná i v rámci jednotlivých zemí.
Standards of living also vary within each country.
V některých regionech EU, jak ukazuje mapa, je HDPna obyvatele podle standardů kupní síly nižší než 50 % průměru 25 členských států EU.
In some regions of the EU, as the map shows, GDP perinhabitant in PPS is less than 50% of the EU-25 average.
V jiných regionechje o 25% vyšší než tento průměr.
In other regions it is 25% higher than the EU-25 average.
Strukturální fondy EU se snaží tytorozdíly zmírnit zvyšováním životní úrovně vchudších regionech.
The EU’s Structural Funds help even out these differences by improving life in poorer regions.
Více než35% rozpočtu EU jde na podporu hospodářství těchto regionů, což na oplátku posiluje celou EU.
Over 35% ofthe EU’s budget is used to boost the economies of these regions, and in turn strengthen the EU as a whole.
HDP na obyvatele podle standardů kupní síly jako procento průměru 25 členských států EU, 2002
GDP per inhabitant in PPS as a percentage of the EU-25 average, 2002
Méně než 50%50—75%75—90%90—100%100—125%125% nebo více Žádné údaje
Less than 50%50-75%75-90%90-100%100-125%125% or more No data
Tytoúdaje byly k dispozici dne 25. ledna 2005.
The figures represent the data available as of 25 January 2005.
Údaje týkající se francouzských zámořských departmentů se týkají roku2000.Zdroj:Evropská komise.
Figures for French overseas departments refer to 2000.Source: European Commission.
Jak jsou na tom Evropané se zdravím?
How healthy are Europeans?
Kouření, špatné stravovací návyky a nedostatek pohybu patří mezi faktory,které zvyšují riziko vzniku rakoviny a ischemických chorob srdečních, při nichž ucpané nebo poškozené tepny přivádějí do srdce málo krve.
Smoking, poor diet and lack of exercise are among the factors that increase your risk of developing cancer andischaemic heart disease - in which clogged or damaged arteries deliver too little blood to the heart.
Je zajímavé, že v EU na tytonemoci umírá více mužů než žen a existují velké rozdíly v počtu lidí trpících těmitochorobami mezi jednotlivými členskými státy.Vroce 2000 mělo nejvyšší míru úmrtnosti na rakovinu Maďarskoa v případě ischemických chorob srdečních tobylo Estonsko.
Interestingly, more men than women die of these diseases in the EU, and the proportion of the population affected varies widely from one Member State to another. In 2000, Hungary had the highest death rate from cancer,while for ischaemic heart diseases it was Estonia.
Nejnižší úmrtnost na rakovinu mělo Finsko a v případě ischemických chorob srdečních Francie.
The death rate from cancer was lowest in Finland, while Francereported the EU’s lowest death rate for ischaemic heart diseases.
Úmrtí v důsledku rakoviny a ischemických chorob srdečních na 100000 obyvatel ve25 členských státech EU, 2000
Deaths from cancer and ischaemic heart diseases per 100 000 inhabitants, EU-25, 2000
Sport je prospěšný pro zdraví.
Sport is good for health.
Podle průzkumu Eurobarometr provedeného kekonci roku2004 zhruba 38% lidí v EU sportuje alespoňjednoutýdně.
A Eurobarometer survey carried out in late 2004 indicates that 38% of people in the EU engage in some sportingactivity at least once a week.
Existují však rozdíly mezi jednotlivými zeměmi: nejvyšší procento sportujících je ve Skandinávii a nejnižší v některých jižních zemích,jako např. v Portugalsku, a v některých nových členských státech, např. v Maďarsku.
The percentage in each country varies: it is highest in Scandinavia and lowest in some southern countries suchas Portugal and some new member states such as Hungary.
Existují však výjimky, které nepotvrzují tytorozdíly mezi starými a novými zeměmi: například Slovinci jsou fyzicky velmi aktivní.
But there are exceptions to the old-new divide: for example, Slovenians appear to be very physically active.
Procento dotázaných lidí v jednotlivých zemích, kteří vůbec nesportují, 2004
Percentage of people interviewed in each country who never do any sport, 2004
0 Zdroj: Eurobarometr.
0 Source: Eurobarometer.
Obecně se sportu věnuje více mužů než žen a také platí pravidlo, žečím je člověk mladší, tím větší jepravděpodobnost, žeje fyzicky aktivnější.
Overall, more men than women go in for sports, and the younger you are the more physically activeyou are likely to be.
Níže je uvedeno procento lidí v jednotlivých zemích EU, kteří odpověděli, ževůbecnesportují.
The graph shows the percentage of people interviewed in each EU country who say they never do anysports.
Spravedlivá a starostlivá společnost
Key facts and figures 11/10/05 12:55 Page 26
Evropský sociální model má v různých zemích různou podobu, ale všechny země EU se snažívytvořit spravedlivou společnost, která o své občany pečuje.
The European social model takes different forms in different countries, but all EU countriesaim to be fair and caring societies.
Příjmy z výběru daní pomáhajífinancovat systémy sociálního zabezpečení (např. důchodovézabezpečení, zdravotnictví a systém dávek vnezaměstnanosti), které mají chránit zranitelné členy společnosti.
Tax revenue helps pay for social protection systems (suchas pension, healthcare and unemployment benefit schemes) which are designed to protectvulnerable members of society.
Částkavěnovaná na jednoho obyvatele se v jednotlivých zemích liší.
The amount of money spent on each inhabitant varies fromcountry to country.
Jak obyvatelstvo stárne, musí ti, kdo pracují, podporovat stále větší počet starších občanů.
As the population ages, those in work have to support an increasing number of senior citizens.
Země EU jsou si tohoto trendu vědomy, takže měnísvé systémy sociálního zabezpečení, aby udržely náklady na sociální stát vmezích možností.
To take account of this trend, and to keep welfare costs under control, EU countries are redesigning their social protection systems.
Evropský sociální model je třeba zmodernizovat,aby mohl být zachován pro příští generace.
Europe’s social model has to be modernised to preserve it for future generations.
Výdaje na čtyři druhy sociálního zabezpečení na jednoho obyvatele, podle standardů kupní síly Údaje se týkají 25 členských států EU, 2001
Spending on four types of social protection, per inhabitant, in PPS. Figures are for the EU-25, 2001
0 Důchody Nemocenská Invalidita Nezaměstnanost
0 Old age Sickness/health care Disability Unemployment
Vzdělání, výzkum a informační společnost
Education, research and the information society
Evropská unie se chce stát nejdynamičtější světovouekonomikou založenou na znalostech.
The EU’s ambition is to become the world’s mostdynamic knowledge-based economy.
Toznamená, žemusí výrazně investovat do výzkumu (zdroje novýchznalostí) a do vzdělávání a školení, které lidem tytonové znalosti zpřístupňují.
That meansinvesting heavily in research (the source of newknowledge) and in education and training, whichgive people access to that new knowledge.
Zejména důležité je školení pracovníků v dovednostech týkajících se informačních technologií a takésnadnější a rychlejší přístup k internetu pro školy,podniky a domácnosti.
Particularly important is training the workforce ininformation technology skills - and easier, fasteraccess to the internet for schools, businesses andpeople at home.
Prosperující ekonomika potřebuje, aby lidé pracovalidéle a aby se v průběhu svého pracovního života učilinovým věcem.
A thriving economy needs people to stay in worklonger and to learn new skills throughout their working lives.
Klíčovým slovem je „celoživotní vzdělávání“.
‘Lifelong learning’ is the watchword.
Počet dospělých navštěvujících školicí kurzy v EU roste — v roce 2004 to bylo 9,4%.
In the EU, the number of adults on training courses hasbeen rising - to reach 9.4% in 2004.
V boji za hospodářský úspěch na celosvětovém trhučelí Evropská unie takovým soupeřům, jako je Japonskoa Spojené státy americké.
As it competes for economic success in the globalmarketplace, the European Union is up against toughrivals such as Japan and the United States.
Vzdělání — investice do lidí
Education: investing in people
Vzdělání je klíčem k úspěchu jak pro jednotlivce, tak pro celou EU.
Education is the key to success - for individuals and for the EU as a whole.
Kolik vynakládají jednotlivé země EUna vzdělávání svých občanů?
How much of its wealthdoes each EU country spend on educating its people?
Celkové veřejné výdaje na vzdělávání (v procentech HDP za rok 2001)
Total public spending on education as a percentage of GDP, 2001
DK: údaje nezahrnují postsekundární neterciární vzdělávání.FR: údaje nezahrnují francouzské zámořské departmenty.CY: údaje zahrnují finanční podporu studentům studujícím vzahraničí.LU: údaje nezahrnují terciární vzdělávání.PT: údaje nezahrnují výdaje místních samospráv.
DK: figures do not include post-secondary non-tertiary education.FR: figures do not include French overseas departments.CY: figures include financial aid to students studying abroad.LU: figures do not include tertiary education.PT: figures do not include local government expenditure.
Vzdělávání i po dokončení povinné školní docházky, zejména na vysokoškolské úrovni, je pro většinu lidí hlavní podmínkou úspěšné kariéryaje nezbytné i proto, aby EU měla dostatek kvalifikovaných pracovních sil.
Education beyond the minimum school leaving age - and especially at university level - is the key to a satisfyingcareer for many people, and is essential in giving the EU a well-qualified workforce.
Pozitivní je,ževe většině zemí EU studuje stále více osmnáctiletých.
The good news is that, in most EU countries, more and more 18-year-olds are studying.
Procento osmnáctiletých pokračujících vevzdělávání (na všech úrovních), 2002
Percentage of 18-year-olds in education (all levels), 2002
0 Údaje ohledně některých zemí mohou být ovlivněny skutečností, žestředoškolské vzdělávání končí dříve než v jiných zemích.BE: údaje nezahrnují nezávislé soukromé instituce.CY a LU: většina studentů studuje v zahraničí, a není tedy zahrnuta.UK: údaje o obyvatelstvu pocházejí z roku2001.
0 The figures for some countries may be influenced by the fact that secondary education ends earlier than in other countries.BE: figures do not include independent private institutions.CY and LU: most students study abroad and are not included.
Které obory Evropané studují?
What subjects do Europeans study?
Evropské ženy, které ještě v minulé generaci byly méně vzdělané než muži, již muže dohnaly. V roce 2001dokončilo vysokoškolské vzdělání v EU více žen než mužů.
Women, whose educational attainments were below men’s in Europe a generation ago, have now caught up.In 2001, more women than men graduated from higher education in the EU.
Obory,které si Evropané vybírají, se liší v závislostina jejich pohlaví: více mužů si vybírá přírodní vědy, informační technologie a strojírenství; více žen si vybíráumění, humanitní vědy a právo.
The subjects Europeans chooseto study tend to differ according to their gender: more men choose science, computing and engineering;more women choose the arts, humanities and law.
Evropa potřebuje kvalifikované lidi vevšech oborech.
Europe needs well-qualified people in all walks of life.
Zejména potřebuje více žen, které byse věnovaly kariéře,a více vědců (obou pohlaví), kteří byprováděli nezbytný výzkum.
In particular, it needs more women in professionalcareers, and more scientists (of both genders) to carry out vital research.
Absolventi vysokých škol podle pohlaví a oborů ve25 členských státech EU, 2001
Higher education graduates by gender and field of study, EU-25, 2001
0 Humanitní vědy a umění Právo Přírodní vědy Strojírenství, výroba a stavebnictví
0 Humanities Law Science Engineering,manufacturing & arts & construction Source: Eurostat.
Lepší vzdělání znamená lepší vyhlídky na práci
Better education means better job prospects
Obecně platí, že čím nižší má člověk vzdělání, tím je pravděpodobnější, že bude nezaměstnaný.
On the whole, the less educated you are, the more likely you are to be unemployed.
Pokud máčlověk dokončené „terciární“ vzdělání (např. univerzitní titul), existuje více než dvakrát vyšší pravděpodobnost, žezíská práci, než ten, kdo má pouze základní či nižší středoškolské vzdělání.
If you have completed ‘tertiary’ education (e.g. a university degree course), you are more than twice as likely to have ajob as someone with only primary or lower secondary schooling.
Míra nezaměstnanosti podle úrovně dosaženého vzdělání ve25 členských státech EU ulidí vevěku od 25 do 64 let, 2003
Unemployment rate, by educational level, EU-25, 2003, for people aged 25-64
Stupeň 0—2: Absolventi nižšího středoškolského stupně Stupeň 3—4: Absolventi vyššího středoškolského stupně Stupeň 5—6: Absolventi terciárního stupně
Level 0-2: Completed at most lower secondary education Level 3-4: Completed upper secondary education Level 5-6: Completed tertiary education
Zdroj:Eurostat, průzkum pracovních sil, jaro.
Sources: Eurostat, labour force survey, spring.
Informační technologie — nezbytný nástroj
Information technology: an essential tool
Pocelé EU se stále více firem a domácností připojuje k internetu a stále více se obchoduje online, což zvyšuje efektivitu.
All over the EU, more and more firms and households are getting connected to the internet, and more business is being done online- which boosts efficiency.
V roce2004 mělo v EU přístup na internet 89% podniků a 42% domácností.
In 2004, 89% of businesses and 42% of households in the EU had access to the internet.
Procento podniků s přístupem k internetu, 2004
Percentage of businesses with access to the internet, 2004
Situace v jednotlivých státech EU se však liší.
However, this figure varies across the EU.
Například v Dánsku mělo v roce 2004 přístupk internetu 69% domácností, zatímco v Maďarsku tobylo jen 14%.
For example, 69% of households in Denmark hadaccess to the internet in 2004 while in Hungary this figure was only 14%.
Jednou zpriorit EUje zajistit, aby všichni její občané měli rychlé a spolehlivé připojení kinternetu a dokázalis ním pracovat.
One of the EU’s priorities is to ensure that all its citizens have fast, reliable access to the internet and theskills to handle information technology.
Je třeba zmenšit rozdíly veschopnostech ovládat informační technologieu lidí v jednotlivých zemích a regionech.
The ‘digital divide’ between people in differentcountries and regions must be narrowed.
Výzkum — klíč k budoucnosti
Research - key to the future