natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(1)Viz dokument SEC 8/2007, studie dopadu sdělení KOM 2/2007 „Omezení celosvětové změny klimatu na dva stupně Celsia. Postup do roku 2020 a na další období“.(2)Jednotka pH je jednotkou míry kyselosti, přičemž neutrální úroveň je pH = 7.
(1)See SEC(2007) 8, impact study of Communication COM(2007) 2 “Limiting global climate change to 2 degrees Celsius – The way ahead for 2020 and beyond.” (2) pH is a measure of acidity, with neutral solutions having a pH of 7.
Jedná se o sardel obecnou, sardinku obecnou, tuňáka obecného,ostencovité ryby, trnuchu obecnou, žraloka liščího, žralokamodravého.
• other species previously known to live at lower latitudes arespreading beyond the 50th parallel, including anchovies, sardines,bluefin tuna, grey triggerfish, stingrays, thresher sharks, and bluesharks.
Větší počet extrémních meteorologických jevů– Klimatickézměny se momentálně projevují prodlužováním období sucha,dešťů a bouří.
Rise in sea level– Climate change is causing ice sheets – both polar caps and mountain glaciers – to melt.
Období silného větru a vysokých vln jsou v severovýchodním Atlantiku častější.
All that waterstored in solid form is now pouring into the oceans, whose levelinevitably rises.
Tyto dopady, které jsou již bezpečně prokázané, mají na některédruhy pozorovatelné účinky. Oteplování může například hrát roli v snižování zásob tresky v Severním a Baltském moři.
•An increasing number of extreme weather events – Climate change is being seen in increasingly frequent periods of drought, heavy precipitation and storms.
A to z různých důvodů, vzhledem k extrémní složitosti interakceklimatu s ekosystémy.
In the northwest Atlantic, events of extreme winds and high waves are on therise.
S podobným jevem se setkáváme také v jižněji situovanýchlokalitách.
Weakened resources in jeopardy
Druhy žijící obvykle podél afrických břehů migrují nasever. Tropické druhy tresky (Physiculus dalwigki),vousanky(Gaidropsarus granti)a hadaře (Pisodonophis semicinctus) dnesnalézáme až v Galicii.
A similar phenomenon can be seen to the south.
Podobně, atlas exotických druhů, kterývydává komise CIESM3, neustále rozšiřuje svůj seznam druhůtropických ryb, které se natrvalo usídlily ve Středozemním moři,přičemž připluly Suezským průplavem nebo Gibraltarskýmprůlivem; mezi nimi jsou žralok hedvábný a jazyk senegalský, dva druhy se zajímavým obchodním potenciálem.
The CIESM3Atlas of exoticspecies is continually adding to its list of tropical fish that havemoved into the Mediterranean via the Suez Canal or the Straits of Gibraltar, including sharks and sole from Senegal, two specieswith considerable commercial potential.
Tyto změny nejsou samy o sobě negativní, protože někdy díkynim vznikají nové možnosti rybolovu.
These impacts, which have already been widely established, have observable consequences on certain species.
Ale jejich nepřímý účinek nakřehkou rovnováhu mořských ekosystémů a na druhy, které v nichnyní žijí, ještě nejsou dobře známy.
Climatechange plays a role, for example, in the decline in North Sea and Baltic cod stocks.
Z tohoto důvodu je na místěostražitost.
And this occurs for different reasons, given theextreme complexity of the climate's interaction with ecosystems.
Druhy planktonu z jižnějších moří, které jej nahrazují, nejsou tak hojné a zřejmě toliklarválnímu stádiu tresky nevyhovují.
These changes are not negative as such, since they sometimescreate new fishing activities.
Problémy tresky v Severnímmoři by tak částečně byly vysvětleny snížením výskytu oblíbenékořisti jejich larev.
However, their indirect effects on thefragile balance of marine ecosystems and on the species currentlymaking up part of such ecosystems are not yet well known.Permanent vigilance thus remains vital.
Kromě migrace druhů mají klimatické změny i další účinky navodní ekosystémy.
In addition to species displacement, climate change puts othertypes of pressure on aquatic ecosystems.
Uvedeme několik příkladů.
Here are a few examples:
Pokud jde o Baltské moře, teplé zimy v této oblasti, snížení přítokumořské vody průlivem Skagerrak a zvýšení množství dešťovýchsrážek a přítoku říční vody způsobily postupné snižování slanosti.Slanou vodu, která je těžší než voda sladká, je tedy třeba hledat vevětších hloubkách.
In the North Sea, this decline seems to be caused by shifts in thegeographical ranges of plankton. The dominant species, Calanusfinmarchicus,on which cod larvae feed, have shifted from the North Sea to the Arctic Ocean in search of colder waters.
Vajíčka tresky, která klesají ke dnu, dokudnedosáhnou vody s určitou hustotou soli, která jim umožňujevznášet se, tak klesají hlouběji ke dnu, kde jejich přežití komplikujenedostatek kyslíku.
Itsbiomass in the North Sea has dropped by 70% since the 1960s.Species of plankton from the south, which are replacing it, are lessabundant and do not seem suited to the larval stage of cod.
Pokud k tomuto jevu přidáme znečištění,migraci planktonu a nadměrný rybolov, můžeme si udělatpředstavu o silném tlaku, který působí na tuto ohroženoupopulaci.
So the decline in the favourite prey of cod larvae partially explainsthe problems of cod stocks in the North Sea.
Vodní rostlinstvo, živené znečištěním pocházejícím ze zemědělstvía nečištěných odpadních vod, se přílišně rozvíjí, což způsobujesnížení obsahu kyslíku ve vodě.
Feeding on agricultural pollution and untreated wastewater,aquatic vegetation develops excessively, depleting water of itsoxygen.
Tento jev nazýváme eutrofizací ajde o typ znečištění, které již dlouho postihuje všechny evropsképobřežní vody.
This phenomenon, known as eutrophication, is a type ofpollution that has long been present in all European coastalwaters.
V posledních třiceti letech eutrofizace sílí z důvoduzvyšování teploty vody a přísunu částic země erodovaných z důvodu stoupání hladiny moře.
For the last 30 years or so, however, eutrophication hasbecome more intense because of higher water temperatures andthe release into aquatic environments of eroded earth due torising sea levels.
Tento jev je příčinou zvyšujícíhose počtu zelených, červených nebo hnědých naplavenin a přívaluplanktonu na evropském pobřeží.
The phenomenon results in an increasingnumber of green, red and brown tides and excessive growth ofplankton on European coasts.
Tyto jevy ohrožují podmořskýživot tím, že ho zbavují kyslíku, a někdy také vylučovánímjedovatých látek.
These imperil marine life bydepleting the water of oxygen and occasionally by releasing toxicsubstances.
Kromě problémů, které způsobují chovatelůmryb, způsobují také významnou míru úhynu nedospělýchmořských živočichů, žijících podél pobřeží.
In addition to the problems they create foraquaculture, they lead to high mortality among young marineorganisms living in coastal waters.
Jak jsme viděli na příkladu planktonu, nejvýraznějším projevemklimatických změn je nyní migrace druhů.
In the Baltic, mild winters, a reduced inflow of water from the Skagerrak and higher rainfall and river flows have resulted ingradual desalination.
Již několik desetiletí, a to na celém světě, jsme také svědkyprocesu bělení korálů.
For a number of decades, a process of coral bleaching has beenoccurring on a worldwide basis.
Jedná se o první příznak okyselovánímořské vody, které postihuje tyto zvláště citlivé organismy.
This phenomenon is one of thefirst signs of acidification of sea water, which affects theseparticularly vulnerable organisms.
Vědcijsou znepokojeni účinky okyselování na dýchací systém vodníchživočichů a rovněž na vývoj těch druhů, jejichž kostra nebo ulitaobsahuje vápník, jako je tomu u většiny měkkýšů.
The experts are concernedabout the effects of acidification on the respiratory systems ofaquatic animals and on the development of those with calcareousskeletons or shells, like most molluscs.
Chovateléměkkýšů by tyto údaje měli brát v úvahu.
Shellfish farmers will haveto take this factor into account.
(3)Mediterranean Science Commission, Vědecká komise pro Středomoří – www.ciesm.org
(3)Mediterranean Science Commission – www.ciesm.org
Úpadek zdrojů tresky je částečně zapříčiněn působením klimatických změn na populaci planktonu v Severním moři a na slanost vody v Baltském moři.
The decline of cod stocks is partly due to the impact of climate change on plankton in the North Sea and on the salinity ofthe waters of the Baltic.
V obou těchto mořích je ale hlavní příčinou nadměrný rybolov.
In both cases, though, the main cause is overfishing.
Soubor tlaků na životní prostředí
Pressure on the environment from all sides
Jak bychom měli reagovat?
How should we react?
Zajisté se nejedná o první klimatické změny, ke kterým na Zemidošlo.
Of course, today's climate change is not the first the Earth hasseen.
Střídající se ochlazování a oteplování v průběhu historienaší planety mělo dokonce vůdčí úlohu při evoluci pozemskéflóry a fauny.
Successive periods of warming and glaciation have markedthe history of our planet and have even played a decisive role inthe evolution of the earth's flora and fauna.
Rybolov a klima se vzájemně ovlivňují dvěma způsoby: na jednéstraně rybolov přispívá ke klimatickým změnám spalovánímpohonných hmot a tedy vypouštěním skleníkových plynů. Na druhé straně je rybolov postižen klimatickými změnami,protože ty ovlivňují mořské ekosystémy, které jsou základemzdrojů rybolovu.
Fishing activity has a dual interaction with the climate: on the onehand, it contributes to climate change by burning fuel andproducing greenhouse gas emissions; on the other, it is affectedby climate change because it alters marine ecosystems, whichform the basis of fisheries resources.
Plánované akce tedy musí brát v úvahu oběstrany problému.
The action to be taken has totake on board both aspects of the problem.
Pokud jde o první část problému, rybolov může pomoci zmírnitklimatické změny snížením spotřeby fosilních paliv a přispět tímsvým dílem k obecné iniciativě Evropské unie, jež má za cíl snížitprodukci skleníkových plynů (viz článek na str. 8).
Regarding the first, the fisheries sector can help attenuate climatechange by reducing its use of fossil fuel, which would also meancontributing at its own level to the general action decided by the European Union to cut greenhouse gas emissions (see article,page 8).
Současný vývoj je ale jiné povahy.
The present evolution, however, is of a different in nature.
Současné klimatické změnyjsou způsobené činností člověka, umělými emisemi skleníkovýchplynů.
Presentday climate change is driven by human activity, with its artificialgreenhouse gas emissions.
Tento vývoj má zatím nevídanou rychlost: od poloviny 19. století se globální teplota zvýšila o 0,76 °C a posledních deset let bylo nejteplejších za celé období, během kteréhozaznamenáváme teploty. Během předchozích změn klimatu mělapříroda vždy možnost adaptovat se na nové klimatické podmínkya nalézt novou rovnováhu (živočichové migrují nebo změní svůjpotravinový režim, rostlinstvo se rozvíjí, aby absorbovalo přebytky CO2… ).
This trend is occurring at anunprecedented speed: since the mid-19th century, the earth'stemperature has risen by 0.76 °C, and the last 10 years have beenthe warmest ever since meteorological record-keeping began.During previous climate changes, nature has always had thepossibility to adapt to the new conditions, to strike a new balance(animals migrate or change feeding habits; vegetation developsto absorb CO2, etc.).
Tentokrát tomu tak není, protože lidská činnost oslabujepřírodu a omezuje ji ve vývoji a schopnosti adaptace na změny,jejichž rychlost ještě nikdy nebyla tak vysoká… o p ě vE vr by
That is not the case today, though, becausehuman activity has weakened nature and prevented it fromevolving and adapting to a change that is occurring at a speednever before seen.
Pokud jde o řízení rybolovu, pro zachování udržitelného rybolovuje nezbytné, abychom ekosystémům pomohli čelit významnýmzměnám, se kterými musí bojovat.
As for fisheries management, maintaining sustainable fisheriesmeans helping ecosystems cope with climate change.
Omezení výlovu ohroženýchdruhů a řízení rybolovu založené na ekosystémech podle principu„maximálních udržitelných výnosů“ (RMD)4, jsou přístupy, kterénejvíce pomohou mořským ekosystémům adaptovat se na vývojklimatu.
Limitingpressure on weakened species and implementing ecosystembased fisheries management, based on the principle of"maximum sustainable yield" (MSY)4, are the most appropriateactions to enable marine ecosystems to adapt to climate change.
(4)Maximální udržitelný výnos je přístup, který určuje maximální počet jedinců (tento počet je nazýván maximální rovnovážný úlovek), který je možno odebrat v průběhu let ze zdroje, aniž by byla ohrožena jeho schopnost reprodukce.
(4)Maximum sustainable yield is an approach that determines the maximum amount of fish (referred to as maximum balanced catch) that can be taken from a stock over theyears without endangering its reproductive potential.
Viz: Rybolov a akvakultura v Evropě, č. 32.
See: Fisheries and aquaculture in Europe No 32.
Účinky klimatických změn na mořské ekosystémy jsou již patrné a způsobují významnézměny.
The impact of climate change on marine ecosystems is already being felt and alreadycausing major changes.
Otázkou je, co nás čeká v budoucnosti...
The question is knowing what the future holds...
„Je to velmi složitá otázka,“říká Keith Brander, koordinátor mezinárodního programu Globecprobáhajícího pode vedením Mezinárodní rady pro průzkum moře (CIEM).„Panel IPCC počítá sezvyšováním globální teploty o 0,2 °C za desetiletí.
"That is an extremely difficult question," notes Keith Brander, coordinator of the GLOBECinternational programme at the International Council for Exploration of the Sea (ICES)."The ICES expects to see a global temperature increase of 0.2° per decade.
Můžeme tedy předpokládat, že teplota oceánůbude dále stoupat a budeme svědky dalších migrací druhů...
So we can suppose that the temperature of the oceans will continue to rise and that we will see more speciesdisplacement...
V moři je migrace snazší než na pevnině!Celá věc má však ještě mnoho nejasných míst, protože kromě oteplování tu jsou i další parametry,které ovlivňují vývoj ekosystémů, což způsobuje, že problém je velmi složitý.“
It is easier to migrate in the sea than on land! But there are still a lot ofuncertainties, because along with global warming, other parameters intervene in the evolution of ecosystems and add to the complexity of the situation."
Je tedy obtížné uvažovat o schématech, pokud jde o migraci a nahrazování druhů.„Je těžkénapříklad říci, zda bude treska v Severním moři nahrazena, protože jakožto všežravec žije vespecifickém prostoru,“ pokračuje Keith Brander.„Parmice pruhovaná a treska modravá mohouzaujmout její místo, ale parmice je ryba daleko menší a treska modravá má specifičtější potravinovýrežim… "
It is therefore difficult to imagine species displacement and replacement patterns."It is hard tosay whether cod will be replaced in the North Sea, for example, because as a species with verygeneral feeding habits, it occupies a very specific niche," continues Keith Brander."Red mullet andhake could take its place, but mullet is a much smaller fish and hake has a more specific diet."
Podle Keitha Brandera, vědce Mezinárodní rady pro průzkummoře, je obtížné předvídatbudoucnost, „protože kroměoteplování tu jsou i další parametry,které ovlivňují vývoj ekosystémů, cožčiní problém velmi komplexním.“
Keith Brander, researcher at the International Council for the Exploration of the Sea, explains thatit is hard to know what the futureholds: "In addition to global warming,other parameters come into play inthe evolution of ecosystems, makingthings very complex."
V dlouhodobějším horizontu mohou získat na důležitosti jiné účinky klimatických změn."Velkým problémem je okyselování,“ pokračuje vědec.„Jedná se o zásadní změnu, protožepředpoklady ukazují na budoucí úroveň kyselosti oceánů, které nebylo dosaženo v průběhu milionůlet.
For the longer term, other effects of climate change could become more extensive."Acidification is a big problem," explains the scientist.
Tento jev je studován pouze během posledních dvou či tří let a jeho důsledky jsou ještě velmi máloznámy.
"It is a major change, because theprojections announce a level of acidity in the oceans that has not been seen for thousands of years.The phenomenon has only been studied for two or three years and its consequences are still verypoorly known.
Tímto jevem budou zasaženy živočichové s vápenatou kostrou.
Animals with a calcareous skeleton will suffer the consequences.
Víme také, že olíhně jsoucitlivé na vysokou kyselost a špatně se adaptují.
We also know thatsquid are sensitive to high acidity and present a limited capacity to adapt.
Důsledky budou patrné za několik desetiletí.“ la g eu l
The consequencesshould not begin to be felt for a few decades." la g eu l
Nejviditelnějším důsledkem klimatických změn na rybolov je přemísťování oblastí výskytu některých druhů.Parmice pruhovaná a mořčák se tak staly obchodně využitelnými druhy v Severním moři a v moři na západod Britských ostrovů.
The most spectacular effect of climate change on fisheries is the shift in the geographical range of certainspecies. Red mullet and seabass, for example, are now being fished commercially in the North Sea and westof the British Iles.
„Při zvýšení průměrné teploty o 1,5–2,5°C a ekvivalentnímzvýšení koncentrace CO2v atmosféře předpovídajíscénáře důležité změny vestruktuře a fungováníekosystémů, v ekologickýchinterakcích mezi druhy a v oblastech rozšíření druhů, což bude mít zásadní negativnídůsledky pro biodiverzitu a ekosystémy, například pokudjde o zásobování vodou čipotravinami.“ – Mezivládnípanel pro klimatické změny:Klimatické změny 2007.Důsledky, adaptace azranitelnost – Shrnutí propotřeby pracovníků s rozhodovací pravomocí, Brusel, dne 6. dubna 2007.
"For increases in global averagetemperature exceeding 1.5-2.5° C and in concomitantatmospheric carbon dioxideconcentrations, there areprojected to be major changesin ecosystem structure andfunction, species' ecologicalinteractions and species'geographic ranges, withpredominantly negativeconsequences for biodiversity ,and ecosystem goods andservices e.g., water and foodsupply." – Intergovernmental Panel on Climate Change,Climate Change 2007: Impacts,Adaptation and Vulnerability –Summary for Policymakers,Brussels, 6 April 2007.
Pevné závazky
Strong commitments
Ale rámec Kjótského protokolu nebude k omezení klimatických změnstačit. Mezivládní panel pro klimatické změny (IPCC) vytvořil několikscénářů vývoje klimatu v 21. století2.
The fact remains that the Kyoto Protocol will not be enough to keepclimate change under control.The Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) has drawn up a number of scenarios detailing theclimate's evolution during the 21st century2.
Nyní již víme, že je třeba udržetoteplení planety v rozmezí 1,5–2,5 °C, aby nedošlo k nezvratným, až katastrofickým změnám.
It is now known thatglobal warming must be kept within the limit of 1.5-2.5 °C to preventirreversible or even catastrophic upheavals.
K tomu je zapotřebí, aby byly emiseskleníkových plynů sníženy o 30 % v porovnání s rokem 1990.
Doing so requires a 30% reduction in greenhouse gas emissions from 1990 levels.
Evropská unie se pevně zapojila do boje proti klimatickýmzměnám.
The European Union is firmly committed to combating climatechange.
Letos v únoru se 27 členských zemí zavázalo na návrh Komise snížit naše emise skleníkových plynů o 20 % do roku2020 a zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů na celkovéspotřebě energií na 20 %.
Last February, the 27 Member States, acting on a Commission recommendation, set out an ambitiousprogramme: to reduce our greenhouse gas emissions by 20%by the year 2020 and to increase the share of renewable energyto 20%.
Aby bylo tohoto cíle dosaženo, bude třeba vést ekonomické subjekty i občany k tomu, abypřehodnotili svou energetickou spotřebu.
Achieving thisobjective will mean that economic sectors as well as citizens will have to rethink their energy consumption patterns.
A to platísamozřejmě i pro subjekty činné v rybolovu.
And fisheries will be part of this process.
NaSummitu o Zemi, který se konal v červnu 1992 v Riu de Janeiru,přijala stovka hlav států a premiérů Rámcovou úmluvu OSN
Atthe Earth Summit in June 1992 in Rio de Janeiro, some hundred Heads of State or Government adopted the United Nations Convention
Začátkem roku 2007 stanovila EU cíl spočívající v omezení zvýšeníprůměrné teploty Země na 2 °C v porovnání s předindustriální dobou.Splnění tohoto cíle samozřejmě nezávisí jen na Evropě, ale na úsilívšech zemí světa.
At the start of 2007, the EU sets its objective of limiting the increase inthe planet's average temperatures to 2 °C from pre-industrial age levels.Obviously, achieving that objective will not depend on Europe alone,but will require efforts from every country in the world.
Ale tím, že EU vezme tuto perspektivu za svou,půjde příkladem a stanoví dosažitelné cíle, chce do tohoto proudupřivést velký počet států.
Yet by placingitself in that perspective and setting an example to prove that theobjective can be reached, the EU intends to bring a good manygovernments along in this dynamic.
o klimatických změnách1,kterou se státy zavázaly snižovat své emiseskleníkových plynů.
That commitment in principle became concrete in 1997,in Kyoto, when the industrialised nations set an objective for 2012: to reduce emissions of carbon dioxide (CO2) by 5% from 1990 levels.
Tento zásadní závazek byl konkretizován v roce1997 v Kjótu, kde si průmyslově vyspělé země vytyčily cíl snížit do roku2012 emise oxidu uhličitého (CO2) o 5 % ve srovnání s rokem 1990.Evropská unie, která je zodpovědná za 15 % světových emisí, sezavázala ke snížení o 8 %.
The European Union, which accounts for 15% of global emissions,undertook to reduce its emissions by 8%.
Konkrétně, do roku 2020 se hlavy evropských států zavázaly snížitemise skleníkových plynů v EU o 20 % a zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů na celkové spotřebě energií na 20 %.
Concretely, European leaders have agreed to reduce the Union'sgreenhouse gas emissions by 20% by 2020 and to generate 20% of itsenergy from renewable sources.
U omezení emisí skleníkových plynů bude muset být dokoncedosaženo úrovně snížení o 30 % u všech průmyslově vyspělých zemí,pokud bude uzavřena světová dohoda na období po roce 2012.
The drive to decrease greenhouse gasemissions will even have to be raised to a 30% target for all developedcountries if a global-level agreement is reached for the post-2012period.
A pokud jde o rybolov?
And what about fisheries?
První bitvou EU byla snaha zachránit Kjótský protokol, který byl po svémodmítnutí Spojenými státy a Austrálií v roce 2002 téměř odsouzen k neúspěchu.
The EU's first combat was to save the Kyoto Protocol, which barelyescaped becoming a dead letter due to the defection of the United States and Australia in 2002.
Díky intenzivní diplomatické práci se Evropské komisipodařilo zachovat podporu protokolu u všech ostatních zemí, cožumožnilo vstup protokolu v platnost dne 16. února 2005.
At the price of a considerable diplomaticeffort, the European Commission succeeded in maintaining theaccession of all the other partners, which enabled the Protocol to enterinto force on 16 February 2005.
EU se stalalídrem boje za záchranu klimatu.
The EU thus became the de factorleader of the struggle to save the climate.
Ale EU zejména spojila slova se skutky a přijala opatření určená kesnížení využívání energií z fosilních paliv.Tato opatření se nyní dotýkajíspolečnosti jako celku.
Most importantly, though, the EU matched its words with actions,taking measures to reduce the use of fossil fuels.Those measures todayconcern society as a whole.
Uvedeme několik příkladů:
Here are a few examples:
Tento akční plán se samozřejmě týká i odvětví rybolovu. Toto odvětvípředstavuje 1,2 % světové spotřeby nafty a vyžaduje 640 litrůpohonných hmot na jednu tunu vylovených ryb.
As an industry that consumes diesel fuel, fishing is naturally concernedby this action.The catching sector accounts for 1.2% of totalconsumption of petroleum products and requires 640 litres of fuel pertonne landed.This is an average figure, because it is easy to imaginethat the energy needs for bottom trawling are considerably higherthan those for fixed net fishing.