natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evropská konfederace odborových svazů (EKOS) poskytuje svým členům zprávu o výzkumu a akční plán pro kolektivní vyjednávání o otázkách týkajících se migrujících pracovníkůa pracovníků z etnických menšin, které lze použít jako nástroj pro dialog o integraci na pracovišti.
The European Union Trade Confederation (ETUC) provides its members with a research report and action plan on collective bargaining on issues of concern for migrant and ethnic minority workers, which can be used as a tool for dialogue on integration in the workplace.
Tyto dokumenty popisují hlavní body, jimiž by se kolektivní vyjednávání mělo zabývat, a zdůrazňují různé úspěchy národních svazů či členských organizací.
These documents present the main points that collective bargaining policies should cover and highlights the various successes of national confederations or member organisations.
Sdružení migrujících osob prosazující solidaritu a výměny pro rozvoj (Association Migration Solidarité et Echanges pour le Développement, AMSED) se sídlem ve francouzském Štrasburku uspořádalo dvoutýdenní výměnu s názvem „Setkání kultur“ („A meeting of cultures“) pro 36 mladých lidí ze tří evropských přijímajících zemí (Německa, Švédska a Francie) a tří zemí původu (Turecka, Libanonu, Alžírska).
The Association Migration Solidarité et Echanges pour le Développement (AMSEAD) in Strasbourg, France organised a two-week exchange entitled ‘A meeting of cultures’ for 36 youth from three European receiving countries (Germany, Sweden, and France) and three Mediterranean sending countries (Turkey, Lebanon, Algeria).
Půldenní semináře, kulturní workshopy a návštěvy se soustředily na migraci a nerovnosti mezi Severem a Jihem, identitu a kulturní rozmanitost menšin, úlohu náboženství při integraci a také na to, jak by Evropa měla zacházet s právy přistěhovalců.
Half-day seminars, cultural workshops, and visits were dedicated to migration and inequalities between North-South, identity and cultural diversity among minorities, the role of religion in integration, and how Europe should deal with immigrants’ rights.
Rozhodnutí o vytvoření a provozu platformy (tj. o její struktuře, umístění a načasování) mohou zaujmout aktivní přístup vycházející ze zásady aktivního začlenění.
Decisions on the implementation and running of a platform (i.e. its structure, venue, and timing) can take a practical approach based on the principle of active inclusion.
Tento přístup spočívá v tvůrčích a pružných řešeních, jako jsou např. večerní konzultace pro pracovníky, služby, v jejichž rámci je rodičům zajišťována péče o jejich děti, či hrazení nákladů na dopravu potřebným osobám.
This approach entails creative and flexible solutions, such as evening consultations for workers, childcare services for parents, and covering transportation costs for those in need.
Vzhledem k tomu, že úroveň jazykových znalostí a osvojení si jazyka může být v praxi nižší, než jak lidé uvádějí, může dostupnost tlumočníků zaručit, že jazykové znalosti lidí nebrání prohlubování vzájemné důvěry a porozumění prostřednictvím
Given that people’s actual levels of language knowledge and comfort may, in practice, be lower than those they report, the availability of interpreters can ensure that language capacity does not become an obstacle to building mutual trust and
Platformy pro dialog dialogu.
Dialogue Platforms understanding through dialogue.
V poslední řadě by měl být v programech a rozvrzích ponechán určitý prostor, aby bylo možné zabývat se novými otázkami, které nevyhnutelně vyjdou najevo, jakmile se partneři sejdou a proces začne.
Lastly, agendas and schedules should leave room to address the new issues that will inevitably emerge when partners are convened and the process is underway.
Jsou-li rozhodnutí o tom, jak platformu vést (tedy rozhodnutí o struktuře, umístění, načasování a tlumočení), založena na zásadách aktivního začlenění, přispívá každý malý praktický krok k rozvoji kultury, jež podporuje otevřený a zdvořilý dialog.
When decisions about how to implement the platform (i.e. structure, venue, timing, interpretation) are based on the principles of active inclusion, each small practical step adds up to creating a culture of open and respectful dialogue.
Klíčovou prioritou národní mezikulturní zdravotnické strategie irského výkonného výboru pro zdravotnictví je monitorování rovnoprávnosti národnostních menšin.
A key priority of Ireland’s Health Service Executive’s National Intercultural Health Strategy is the implementation of ethnic equality monitoring.
Aby bylo plánování a hodnocení citlivější a aby více vycházelo z důkazů, je třeba znát zdravotnické potřeby a výstupy od uživatelů služeb z různých prostředí.
Part of making planning and evaluation more responsive and evidence-based is knowing the health needs and outcomes of service users from diverse backgrounds.
Při konzultacích v rámci strategie bylo využito mnoho pružných a tvůrčích odpovědí, aby byly aktivněji zapojeny „obtížně dosažitelné“ skupiny jako migrující pracovníci, nelegálně migrující osoby a ženyz konzervativního prostředí, jimž veřejná setkání nevyhovují.
The strategy’s consultation process used many flexible and creative responses to actively engage “hard to reach” groups like migrant workers, the undocumented, and those women from conservative backgrounds who are uncomfortable with public sessions.
Koordinátoři uspořádali večerní konzultace, využili různé formáty od velkých workshopů a průzkumů po malé specializované skupiny a rozhovory s jednotlivci, poskytovali podporu na dopravu a péčio děti a zaručili, že jsou v případě potřeby k dispozici tlumočníci.
Coordinators arranged evening consultations, used different formats from large workshops and surveys to small focus groups and individual interviews, provided support for transport and childcare, and ensured that interpreters were available when required.
Zaručení soudržnosti různých odvětví a úrovní správy věcí veřejných
Ensuring coherence across sectors and levels of governance
Platformy pro dialog vznikají neplánovaně a nerovnoměrně v mnoha různých odvětvíchv celé Evropě.
Across Europe, dialogue platforms have emerged in an unplanned and uneven manner across many different sectors.
Vládní poradní subjekty či obecné zásady kolektivního vyjednávánío otázkách integrace existují v severozápadní Evropě již od poválečného období, vnitrostátní dialogy mezi náboženstvími jsou novějším vynálezem.
Government consultative bodies or collective bargaining guidelines on issues of integration have existed in Northwest Europe since the post-war period, while national inter-religious dialogues are more recent inventions.
V odvětví kultury a vzdělávání vznikla v posledním desetiletí řada projektů a jejich počet ještě vzrostl během Evropského roku mezikulturního dialogu 2008.
Numerous projects have emerged in the cultural and educational sector in the past decade and with ever greater pace during the 2008 European Year of Intercultural Dialogue.
Může být nutné, aby se platformy pro dialog zabývaly navzájem se prolínajícími tématy, např. přístupem k bydlení, zdravotní péči a vzdělání.
Dialogue platforms may have to address intersecting topics, for example ; access to housing, healthcare and education.
Ujme-li se veřejný orgán úlohy organizátora platformy pro dialog, zavazuje se, že zaručí soudržnost politiky a dialogu.
Taking on the role of convener of a dialogue platform obliges a public authority to assure policy and dialogue coherence.
Partnerství pro rovnoprávnost ve Spojeném království spojují místní rady a klíčové veřejné subjekty, např. policii, svěřenství pro primární péči a dobrovolnické služby, aby diskutovaly a koordinovaly své činnosti v oblasti rovnoprávnosti a rozmanitosti při poskytování služebv rámci komunity. Jedním z příkladů je partnerství „Sefton Equalities Partnership“.
Equalities Partnerships in the UK bring together local Councils and key public bodies like police, primary care trusts, and volunteer services to discuss and coordinate their equality and diversity work on service delivery in the community.
Od nahodilého dialogu po trvalý dialog a akci
From ad hoc to ongoing dialogue and action
Zahájení platformy zvyšuje očekávání veřejnosti a zúčastněných stran, že bude daná problematika úspěšně vyřešena.
The launch of a platform raises public and stakeholder expectations that the issues at hand will be addressed successfully.
Proto je třeba věnovat obzvláštní pozornost plánování výstupů.
Therefore, planning for outcomes needs special attention.
Organizátoři stráví značnou dobu udržováním zaměření platformy a řízením různých zájmů jejích účastníků.
Conveners will spend a great deal of their time maintaining the platform’s focus and managing the multiple interests of its participants.
Neměli by se vzdát možnosti zapojit do procesu zúčastněné strany, které jsou schopny přispět k dosažení cílů platformy.
They should not forgo the opportunity of having stakeholders around the table who have the capacity to deliver on the Platform’s goals.
Jinak se z platforem stanou pouhé „diskusní kroužky“.
Otherwise, platforms end up as “talk shops.”
Může tak dojít k únavě z konzultací a zúčastněné strany mohou ztratit zájem o účast v další platformě, pokud nedojde k žádné činnosti v návaznosti na názory, které vyjádřily v předešlé platformě.
This can lead to consultation fatigue, whereby stakeholders lose interest in participating in the next platform if nothing was done with what they said in the last one.
Nelze očekávat, že platformy pro dialog budou fungovat jako „rychlé řešení“.
Dialogue platforms cannot be expected to work as “a quick fix.”
K tomu, aby byl dialog převeden na akci, je zapotřebí, aby účastníci od samého začátku považovali platformu nikoli za jednorázovou událost, ale za součást procesu, v němž mohou učinit „kritický závazek“.
Translating dialogue into action requires that participants, from the very beginning, see the platform not as a one-off event, but as part of a process where they can make a “critical engagement.”
Největší závazek provést navazující kroky spočívá na samotných organizátorech, zejména organizuje-li platformu veřejný orgán.
The obligation for follow-up is greatest for the organisers themselves, especially if it is a public authority convening the platform.
Podle stupně vzájemného porozumění a důvěry, jehož účastníci dosáhnou, lze od platformy očekávat různé výstupy a dopady na účastníky a na komunitu.
Depending on the degree of mutual understanding and trust attained among participants, a platform can expect to have different outputs and impacts on participants and on the community.
Dialog může mít například formu vzájemné výměny informací.
For example, dialogue takes the shape of a mutual exchange of information.
Účastníci popíší, jak vnímají určitou situaci a jaké k ní zaujímají postavení.
Participants state their interpretation and positions on a given situation.
Fakt, že se různé strany sejdou k otevřenéa zdvořilé výměně názorů, může veřejnost uklidnit, třebaže pouze symbolickya krátkodobě.
The fact that the various parties sat down for an open and respectful exchange of views can serve to reassure the public, albeit symbolically and momentarily.
Díky dialogu jsou účastníci schopni nově vnímat různá stanoviska.
Participants come out of dialogue with a newfound sensitivity to different opinions.
Na znamení důvěry tyto odlišnosti sbližují na rétorické rovině.
As a sign of trust, they accommodate these differences at a rhetorical level.
Tyto jemné úpravy se promítají do způsobu, jímž lidé o dané problematice přemýšlejí a hovoří.
These slight adjustments filter down into peoples’ ways of thinking and speaking about the issue.
Podle tohoto scénáře se účastníci navzájem sbližují pomocí veřejných diskursů, které jsou méně radikální a otevřenější.
In this scenario, participants accommodate each other with public discourses that are less radical and more inclusive.
Rozvine-li se tento přístup o další krok, účastníci se dohodnou na sdíleném a složitějším chápání dané otázky a určí společná východiska a přínosy rozmanitosti.
Taking this one step further, participants agree on a shared, more complex understanding of the issue and identify common ground and benefits of diversity.
Partneři diskusi uzavřou projevy vzájemné důvěry a otevřeně vyzývají ke společenské akci, jejímž cílem je přimět ostatní členy veřejnosti a občanské společnosti k navazujícím krokům.
Partners conclude with expressions of mutual trust and open calls for societal action meant to inspire follow-up from others in the public and civil society.
Tyto výstupy by mohly mít značný vliv na způsob, jímž lidé přemýšlejí a hovoří o daném problému.
These outputs might have a greater impact on peoples’ way of thinking and speaking.
Výzvy by mohly vést k nahodilým akcím komunity, které alespoň dočasně posílí sociální sítě a sítě sdružení v rámci komunity.
The appeals might lead to ad hoc community actions that strengthen, at least temporarily, a community’s social and associational networks.
„Německá islámská konference“ (DIK) je dlouhodobým dialogem ministerstva vnitra s německými rezidenty a občany z muslimského prostředí o tématech jako integrace, extremismus a zásady sociální a náboženské politiky.
The ‘German Islam Conference’ (DIK) is the Ministry of Interior’s ongoing process of dialogue with Germany’s residents and citizens of Muslim backgrounds on topics like integration, extremism and the principles of social and religious policy.
Výsledkem plenárních zasedání v letech 2007/08 bylo, že se 15 účastníků z různých úrovní správy věcí veřejnýcha 15 účastníků z německých muslimských komunit dohodlo na prozatímním shrnutí závěrů ze čtyř pracovních skupin DIK, v nichž je vymezeno společné chápání integrace, popsáno financování výzkumu za účelem shromáždění většího počtu empirických údajůo situaci muslimů žijících v Německu a určeny způsoby, jimiž lze urychlit zavedení výuky muslimského náboženství ve školách, zvýšit mediální povědomí a zřídit kontaktní místo pro další spolupráci.
As a result of the 2007/8 plenary sessions, the 15 participants from different levels of governance and 15 from the German Muslim communities agreed to an interim summary of the conclusions of the four DIK working groups, defining a shared understanding of integration, funding research to gather more empirical data on the situation of Muslim life in Germany, describing ways to accelerate the introduction of Muslim religious instruction in public schools, raising media awareness and providing a clearinghouse for further cooperation.
Nové internetové stránky se snaží zvýšit transparentnost konzultací a doporučení, posílit přijetí dialogu vytvořením širších příležitostí k účasti a zlepšit objektivitu německých debat o islámských náboženských praktikách.
A new website attempts to increase transparency on the consultations and recommendations, enhance acceptance of the dialogue by creating greater opportunities for participation, and increase the objectiveness of German debates on Islamic religious practices.
V průběhu dialogu účastníci rovněž utvářejí konkrétní rámce pro navazující akci.
In the course of dialogue, participants also arrive at concrete frameworks for follow-up action.
Mohou se rozhodnout, že institucionalizací platformy učiní dialog dlouhodobý.
They can decide to make the dialogue sustainable by institutionalising the platform.
Je-li organizátorem veřejný orgán, mohou jej začlenit do konzultační infrastruktury příslušného ministerstva (ministerstev).
If the convener is a public authority, they can mainstream it into the consultation infrastructure of the relevant government department(s).
Výsledkem této institucionální změny jsou silnější sítě sdružení a sdílené vědomí účelu organizací, které se zabývají stejnou problematikou.
The outcomes brought by this institutional change include stronger associational networks and a shared sense of purpose among organisations working on the same issue.
Aby bylo možné navázat kontakt mezi zástupci muslimských organizací a úřadem mnichovského místostarosty, byly zřízeny „kulatý stůl muslimů“ a muslimská rada.Z platforem se staly zavedené sítě, což městskou radu přimělo k tomu, aby přijala návrh o muslimských pohřbech a v těsné spolupráci s mnichovskými školami a kulatým stolem zavedla ve školách muslimskou náboženskou výuku.
The ‘Round Table Muslims’ and the Muslim Council were established to make contact between representatives of Muslim organisations and the city of Munich’s vice-mayor’s office. The platforms have become established networks, leading to the City Council’s adoption of a proposal on Muslim funerals and the introduction of Muslim religious instruction in close cooperation with Munich schools and the round table.
Irský národní poradní výbor pro otázky rasismu a mezikulturních vztahů (NCCRI) sloužil jako platforma pro mezikulturní dialog, jejímž cílem bylo v letech 1997 až 2008, kdy byla začleněna do práce vlády, dosáhnout shody a poskytovat informace pro rozvoj politiky.
Ireland’s National Consultative Committee on Racism and Interculturalism (NCCRI) acted as a platform for intercultural dialogue with the aim of building consensus and informing policy development from 1997 until 2008 when it was mainstreamed into government work.
Stejně tak se účastníci mohou rozhodnout, že vytvoří nové platformy zabývající se jinými problémy.
Participants can likewise decide to establish new platforms on other problem issues.
Při rotaci organizátorů může být členství opětovně otevřeno a přizpůsobeno.
Membership can be reopened and readjusted while the convener role is rotated.
Výsledkem je, že účastníci mohou využít vzájemné porozumění a důvěru v jedné oblastik tomu, aby s nadějí na řetězový účinek řešili problémy v jiné oblasti.
The outcome is that participants capitalise on mutual understanding and trust in one area to tackle another, with the hope of a positive spill-over effect.
Účastníci činí v každém ze svých pracovních programů krátkodobé závazky podílet se na společných činnostech.
Participants make short-term commitments in each of their work programmes to undertake joint activities.
Při těchto veřejných akcích je využito nově nastolené vzájemné porozumění a důvěra účastníků a ty slouží jako východisko pro prohlubování porozumění a důvěry mezi jejich voliči a širokou veřejností.
These public actions use participants’ newfound mutual understanding and trust as a starting point to raise understanding and trust among their constituents and the general public.
To vede k dočasnému zesílení sítí sdružení a sociálních sítí.
The outcomes are temporarily stronger associational and social networks.
Jsou zavedeny mechanismy pro koordinaci a zlepšení postavení, aby bylo zaručeno, že jsou činnosti prováděny kolektivně, v daném harmonogramu a strukturovaným způsobem.
Coordination and enforcement mechanisms are introduced to ensure the collective implementation of activities within a given timeframe and in a structured manner.
Aby byl dialog po prvním vrcholném setkání o integraci v Německu v roce 2006 převeden do akce, jsou v „národním plánu pro integraci“ definovány jasné cíle a také více než 400 opatření a dobrovolných závazků státních a nestátních subjektů na různých úrovních správy věcí veřejných.
In order to translate dialogue into action after the first Integration Summit in Germany in July 2006, the ‘National Integration Plan’ defined clear targets as well as more than 400 measures and voluntary commitments of state and non-state actors at the various levels of governance.
První zpráva byla předložena v listopadu 2008.
A first progress report was presented in November 2008.
Organizátoři by se měli vyhýbat tomu, aby při diskusích o možných akcích byli příliš normativní.
Conveners should avoid being too prescriptive when discussing possible actions.
Platformy s vyšší pravděpodobností vzbudí zájem o navazující opatření, budou-li tato opatření vycházet z jejich vlastních myšlenek.
Platforms are more likely to obtain buy-in for follow-up when coming from their own ideas.
Mezi „kritické závazky“ patří například právo na protest, žalobu, obhajobu a zastoupení různých zájmů.
For instance, “critical engagements” include the right to protest, petition, advocate, and represent various interests.
Účastníci a veřejnost rovněž očekávají od vlády, že jejich reakce začlení do svého budoucího pracovního plánu.
Participants and the public also expect to see government embedding their responses in its future work plan.
Akční program spolkového státu Berlín pro sociální soudržnost v městských čtvrtíchvyčlenil v roce 2007 půl milionu EUR a v letech 2008/09 milion EUR na „tandemové projekty“, které rozvíjejí trvalou spolupráci mezi organizacemi přistěhovalců a hostitelskou společností / veřejnými institucemi.
The Federal State of Berlin’s Action Programme for Social Cohesion in the Neighbourhood has dedicated half a million Euros in 2007 and one million in 2008/9 to ‘Tandem projects,’ to building lasting cooperations between immigrant organisations and host society/public institutions.
Jsou prováděny společné projekty v oblasti vzdělávání mladých lidí, boje proti diskriminaci a odborné přípravy dospělých, jejichž krátkodobým cílem je předávání znalostí a budování kapacit sdružení přistěhovalců.
Joint projects are being implemented on youth education, anti-discrimination, and adult training with the short-term aim of knowledge transfer and capacity-building for immigrant associations.
Náboženská rada v Janově pořádá pravidelná setkání, na nichž vede dialog se 16 náboženskými komunitami a dvěma ekumenickými sdruženími, jehož cílem je podnítit intenzivnější předávání znalostí a komunikaci s orgány veřejné správy.
The Council of Religions in Genoa has had regular dialogue meetings between 16 religious communities, and two ecumenical associations, with the aim of encouraging better knowledge transfer and communication with public administration.
Rada se každoročně snaží vytvořit alespoň jednu společnou publikaci a uspořádat jednu společnou činnost, do níž by byli zapojeni občané z různých kultur a náboženství.
Every year the Council aims to create at least one joint publication and joint activity involving citizens of different cultures and religions.
Účastníci se zavazují k dlouhodobé spolupráci s nadějí, že krátkodobé výdobytky přetrvají i tehdy, když platformy pro dialog ukončí svoji činnost a pozornost veřejnosti a politické programy se zaměří na jiné otázky.
Participants make longer term commitments for cooperation with the hope that short-term gains endure, even when the dialogue platform no longer exists and the public eye and political agendas have turned to other issues.
K tomu je zapotřebí vytvořit mechanismy, které zajišťují veřejné hodnocení a zpětnou vazbu, pokud jde o výkonnost a výsledky jejich společných činností.
To do so, they build in public evaluation and feedback mechanisms on the performance and outcomes of their joint activities.
Rotterdamský „Den dialogu“ je v současnosti pořádán platformou zástupců 74 různých organizací.
The ‘Day of Dialogue’ in Rotterdam is currently run by a platform of representatives from 74 diverse organisations.
Členové odborně připravují činitele, kteří usnadňují dialog v rámci tohoto dne a kteří jsou pověřeni tím, aby vytvořili bezpečné prostředí, v němž si mohou účastnící se obyvatelé Rotterdamu navzájem vyměňovat informace o ústředních tématech, jako je např. soužití v multikulturním městě, pocit sounáležitosti a identity.
Members train the day’s dialogue facilitators, who are entrusted with creating a safe environment for participating Rotterdammers to learn from each other on central themes like living together in a multicultural city, sense of belonging, and identity.
Členové rovněž využívají své sítě k tomu, aby „Den dialogu“ bez velkého rozpočtu na vztahy s veřejností oslovil co největší část městských obyvatel.
Members also use their respective networks so that the Day can reach a wide cross-section of the city without a large PR budget.
Členové tvrdí, že spolupráce v rámci platformy se pro jejich organizace stala cílem sama o sobě.
Members say that working together in the platform has become a goal in itself for their organisations.
Dne dialogu se v roce 2007 zúčastnilo 1 700 obyvatel Rotterdamu.
1700 Rotterdammers took part in the Day of Dialogue in 2007.