natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kromě toho trhy práce a výrobků vykazují dnes poněkudvětší flexibilitu, což umožňuje hladší a rychlejší přerozdělování zdrojů a mělo by redukovatdopad šokové změny cen ropy na ekonomiku.
To this end,compensating for oil price increases with fiscal measures, such as tax cuts, is not advisablebecause this would increase existing distortions in the allocation of resources and thus preventeconomic agents from adjusting to such an external shock.
ECBVýroční zpráva2004
On average, intermediate goods pricesrose by 3.5% in 2004, compared with 0.8% in2003.
zejména zvyšování míry efektivní konkurence v energetickém sektoru eurozóny, jelikož byumožňovalo absorbovat vyšší ceny ropy bez větších deformací.
There was, however, little sign of significantprice pressures building up at later stages of theproduction chain.
Vtomto směru nelze doporučitkompenzování zvýšení cen ropy fiskálními opatřeními, jako třeba snížením daní, neboť tím byse existující deformace v alokaci zdrojů prohloubily a bránily by hospodářským subjektům v přizpůsobení externímu šoku.
On average, consumer goodsproducer prices grew by 1.3%, still below theirhistorical average but above the averageincrease of 1.1% in 2003.
2Další informace viz článek nazvaný „Oil prices and the euro area economy“ (Ceny ropy a ekonomika eurozóny) v čísle Měsíčníhobulletinu ECB z listopadu 2004.
A significant part ofthe increase in consumer goods producer pricesbetween 2003 and 2004 resulted from tobaccotax increases.
zboží pro mezispotřebu v roce 2004 v průměruvzrostly o 3,5 % ve srovnání s 0,8 % v roce2003.
ECB Annual Report 2004
Ceny
Page 49
Graf 23 Vývoj cen nemovitostí určených k bydlení v eurozóně
Chart 23 Residential property pricedevelopments in the euro area
Graf 24 Struktura cen průmyslových výrobců v eurozóně
Chart 24 Breakdown of industrial producerprices
(meziroční změny v %; meziroční údaje)
(annual percentage changes; annual data)
(meziroční změny v %; měsíční údaje) nominální hodnoty
(annual percentage changes; monthly data) in nominal terms
10 energie (levá osa)průmysl bez stavebnictví (pravá osa)meziprodukty (pravá osa)investiční statky (pravá osa)spotřební zboží (pravá osa)
10 energy (left-hand scale)industry excl. construction (right-hand scale)intermediate goods (right-hand scale)capital goods (right-hand scale)consumer goods (right-hand scale)
Graf25 Náhrada na zaměstnance v jednotlivých sektorech v eurozóně
prevent firms from passing on increases inenergy and intermediate goods prices.
(meziroční změny v %; čtvrtletní údaje) průmysl bez stavebnictvístavebnictvíslužby
decline was broadly based across the mainsectors of the economy (see Chart 25), althoughit was somewhat stronger in market-relatedservices.
Zdroje: Eurostat a výpočty ECB.
This is alsosuggested by other labour cost indicators.
Vkontextupokračujícího mírného růstu reálného HDPaomezeného tlaku na trzích práce eurozóny bylvývoj mezd i nadále utlumený.
Growth in compensationper employee showed a decline in the first halfof 2004, with an average annual growth rate of2.2% compared with 2.4% in 2003. This
Jednotkové mzdovénáklady vzrostly za první tři čtvrtletí roku 2004v průměru o 0,5 % ve srovnání s 2 % v roce2003.
Table 2 Labour cost indicators
Sjednané mzdy Hodinové náklady práce celkem Hrubé měsíční výdělky Náhrada na zaměstnance Produktivita práce Jednotkové mzdové náklady
Negotiated wages Total hourly labour costs Gross monthly earnings Compensation per employee Labour productivity Unit labour costs
Zdroje: Eurostat, národní údaje a výpočty ECB.
Sources: Eurostat, national data and ECB calculations.
VÝVOJ NABÍDKY, POPTÁVKY A TRHU PRÁCE
With ongoingmoderate real GDP growth and limitedpressure in euro area labour markets, wagedevelopments remained subdued in 2004.
Graf26 Příspěvkyk mezičtvrtletnímurůstureálného HDP
industry excl. constructionconstructionservices
Od poloviny roku 2003 do poloviny roku 2004bylo hospodářské oživení taženo především
in several euro area countries did not suggestthe emergence of secondround effects ofhigher oil prices.
Zdroje: Eurostat a výpočty ECB.1) Procentní změny ve srovnání s předchozím čtvrtletím.
ECONOMIC RECOVERY CONTINUED IN 2004The recovery of economic activity in the euroarea, which started in the second half of 2003,continued in 2004.
Tabulka3Příspěvkykrůstureálného HDP
Table 3 Composition of real GDP growth
(změny v %, není-li uvedeno jinak; sezonně očištěné) meziroční tempa růstu1) čtvrtletní tempa růstu2)
(percentage changes, unless otherwise indicated; seasonally adjusted)
Reálný hrubý domácí produktz toho:
Real gross domestic productof which:
Domácí poptávka Soukromá spotřeba Vládní spotřeba Hrubá tvorba fixního kapitálu Změny zásob3), 4)
Domestic demand Private consumption Government consumption Gross fixed capital formation Changes in inventories 3), 4)
Stavebnictví Čistě tržní služby
Real gross value addedof which:Industry excl. construction Construction Purely market-related services
Protože obchod v rámci eurozóny nenívyloučen z údajů o vývozu a dovozu v národních účtech, nejsou tyto údaje plně srovnatelné s údaji z platební bilance.6) Zahrnuje obchod, dopravu, pohostinství a ubytování, telekomunikace, podnikatelské služby a služby v oblasti nemovitostí a pronájmu.
Inparticular, growth on a quarter-on-quarterbasis was higher in the first half of the year thanin the second. Oil price and exchange ratedevelopments weighed on growth, and onlygradually improving labour market conditionsand low consumer confidence contributed tothe weakness in private consumption.
relativně slabý a promítal se v něm nejenomutlumený vývoj trhu práce, ale také pokračujícínejistota ohledně zavádění nezbytnýchstrukturálních reforem (viz Box 6, ve kterém jeuvedeno více podrobností o postupu realizacestrukturálních reforem).
The pattern of economic growth in 2004 wasalso influenced by specific external factors,including oil price and exchange ratedevelopments.
To mělopravděpodobně negativní dopad na důvěruspotřebitelů.
Euro area growth was affectednot only by the direct impact of oil priceincreases, in the form of increased productioncosts and reduced purchasing power ofconsumers’ income, but also indirectly via theimpact on the international environment.
Hrubá tvorba fixního kapitálu vprůběhu roku 2004 výrazně vzrostla, a to i přesnegativní dopady výrazného poklesu investic dosektoru stavebnictví v Německu v prvnípolovině roku a pokles investic státních institucíve druhé polovině roku.
Thestrong expansion of global economic activityobserved at the beginning of 2004 wasdampened in the second half of the year. It wasaffected by, among other factors, oil priceincreases recorded from mid2004 onwards,which thus contributed to reducing the growthof foreign demand for euro area exports duringthe second half of the year.
růstem exportu, zatímco podíl konečné domácípoptávky (tj. kromě změn ve stavu zásob) bylrelativně skromný (viz Graf 26). Oslabenímezičtvrtletního růstu ve druhé polovině roku2004 bylo převážně důsledkem výraznéhopoklesu podílu vnějšího sektoru, který bylpouze částečně kompenzován postupně rostoucíkonečnou domácí poptávkou.
As regards the domestic side, quarter-on-quarter growth in private consumption was onaverage relatively weak during 2004, reflectingnot only subdued labour market developmentsbut also continuing uncertainty regarding theimplementation of necessary structural reforms(see Box 6 for more details on the progresswith structural reforms).
Podíl zásob byl v průběhu procesu oživení poměrně významný,byl ovšem také kolísavý.
This is likely to haveweighed on consumer confidence.
Kromě změn ve stavuzásob je tento vývoj obecně v souladu s charakteristickými rysy oživenízaznamenaného v průběhu několika minulýchdesetiletí v eurozóně.
Gross fixedcapital formation rose significantly during2004, despite the negative impact of significantdeclines in German construction investmentgrowth in the first half of the year and of falls ingeneral government investment in the secondhalf.
Pokud jde o domácí stránku, mezičtvrtletní růstsoukromé spotřeby byl v roce 2004 v průměru
ECB Annual Report 2004
POSTUP ZAVÁDĚNÍ STRUKTURÁLNÍCH REFOREM NA TRZÍCH PRÁCE A TRZÍCH VÝROBKŮ EVROPSKÉ UNIE
PROGRESS WITH STRUCTURAL REFORMS IN EU LABOUR AND PRODUCT MARKETS
Strukturální reformy na trzích práce a na trzích výrobků mají zásadní význam pro zlepšenípotenciálu hospodářského růstu Evropy, umožnění strukturálních změn a zvýšení odolnosti vůčiotřesům.
Structural reforms in product and labour markets are essential to enhance Europe’s economicgrowth potential, facilitate adjustment and increase resilience to shocks.
Opatření zaměřená na zvýšení potenciálního tempa hospodářského růstu ještě nabývajína významu v kontextu utlumujícího vlivu, který pravděpodobně bude mít stárnutí populace nabudoucí nabídku pracovních sil.
Measures to raise thepotential rate of economic growth are all the more important in view of the downward impactthat population ageing is likely to have on future labour supply.
Vbřeznu 2000 na svém lisabonském zasedání zahájila Evropskárada ambiciózní program reforem zaměřených na cíl učinit do roku 2010 Evropskou uniinejkonkurenčnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou světa.
In March 2000 the Lisbon European Council introduced an ambitious reform agenda aimed at making the EU the mostcompetitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010.
Zpráva skupiny na vysokéúrovni, jíž předsedal Wim Kok1, z listopadu 2004 představovala východisko pro střednědobéhodnocení této strategie.
The November2004 report by the highlevel group chaired by Wim Kok1 formed the starting point for the midterm review of this strategy.
Vúnoru 2005 jarní zpráva Evropské komise pro Evropskou raduvyzvala k vyšší míře převzetí konkrétní odpovědnosti za lisabonskou strategii na úrovničlenských států, ke zjednodušení a zefektivnění lisabonské agendy a k vyššímu důrazu na růsta zaměstnanost.
In February 2005 the European Commission’s Spring Report tothe European Council called for increased national ownership of the Lisbon strategy, itssimplification and streamlining and an increased focus on growth and employment.
Evropská rada uzavřela střednědobé hodnocení lisabonské strategie v březnu2005.
The midterm review of the strategy was concluded by the European Council in March 2005.
Vtomto boxu je stručně zhodnocen pokrok, jehož bylo dosaženo v oblasti realizacereformní agendy EU v uplynulých letech a zejména v roce 2004.
This boxbriefly reviews the progress made in implementing the EU’s reform agenda over recent yearsand particularly in 2004.
EU definuje obecné nadřazené priority pro různé oblasti hospodářské politiky v tzv. Hlavníchsměrech hospodářské politiky (Broad Economic Policy Guidelines, BEPG).
The EU defines overarching priorities for various fields of economic policy in the Broad Economic Policy Guidelines (BEPGs).
Tyto priority tvořízáklad hospodářskopolitických doporučení určených každému členskému státu EU.
These priorities then form the basis of policyrecommendations which are made for each EU Member State.
Voblastitrhů práce, Hlavní směry hospodářské politiky (BEPG) pro období 2003-05, společně s aktualizovanou verzí Hlavních směrů hospodářské politiky z roku 2004 zohledňující začleněnínových členských států, zdůrazňují potřebu: (i) zlepšit spojené motivační účinky daní a dávektak, aby se práce vyplatila; (ii) zajistit účinné, aktivní politiky na trhu práce zaměřené na nejvíceznevýhodněné skupiny; (iii) podporovat flexibilnější organizaci práce a přezkoumat předpisyupravující pracovní smlouvy; (iv) umožnit geografickou a profesní mobilitu; a (v) zajistit, abysystémy vyjednávání o mzdách umožnily, aby se ve mzdách promítala produktivita.
In the field of labour markets,the BEPGs for the period 2003-05, together with the update of the BEPGs carried out in 2004 toincorporate the new Member States, stress the need to: (i) improve the combined incentiveeffects of taxes and benefits in order to make work pay, (ii) ensure efficient, active labourmarket policies targeted towards the most disadvantaged groups, (iii) promote a more flexibleorganisation of work and review employment contract regulations, (iv) facilitate geographicaland occupational mobility, and (v) ensure that wage bargaining systems allow wages to reflectproductivity.
1Další podrobnosti viz část 1.1 kapitoly 4.
1For more details, see Section 1.1 of Chapter 4.2For more details, see the box entitled “Developments in total hours worked in the euro area” in the October 2004 issue of the ECB’s Monthly Bulletin.
Sazby daněz příjmů byly sníženy ve spodních příjmových skupinách a středních příjmových skupinách asazby příspěvků zaměstnavatelů a zaměstnanců na sociální pojištění byly sníženy, zejména proskupiny s nízkými příjmy. Kromě toho bylo dosaženo pokroku v oblasti zvýšení míryzaměstnanosti v případě občanů na okraji trhu práce.
Most EU Member States introduced further labour market reforms in 2004, including thecontinued reform of income tax systems, the restructuring of social security and benefitsystems, and policies to increase the average retirement age.
Existují určitésignály, že firmy dosáhly větší flexibility ve způsobu využívání zdrojů pracovních sil v důsledkureforem zavedených v minulosti.
However, reforms seem to lagbehind what is implied in government announcements.
Většina členských států EU zavedla v roce 2004 další reformy na trhu, včetně pokračujícíreformy systémů daně z příjmů, restrukturalizace systémů sociálního zabezpečení a systémůsociálních dávek a politiky zaměřené na zvýšení průměrného věku odchodu do důchodu.Reformy ovšem zjevně zaostávají za cíli deklarovanými v prohlášeních vládních institucí.Doposud bylo dosaženo pokroku pouze v omezené míře, pokud jde o získání většího počtu lidípro trh práce, investice do akumulace lidského kapitálu a zvýšení adaptability pracovníků apodniků vůči měnícím se makroekonomickým podmínkám.
Limited progress has been made inattracting more people into the labour market, investing in human capital accumulation andincreasing the adaptability of both workers and enterprises to changing macroeconomicconditions.
Opatření, jejichž účelem je snížitdlouhodobou nezaměstnanost prostřednictvím rekvalifikace a usilovat o zvýšení produktivitypráce prostřednictvím odborného a profesního rozvoje a celoživotního vzdělávání, jsou i nadáleoblastmi priorit reformy.
Measures that aim to reduce longterm unemployment through retraining and seekto increase labour productivity through vocational and professional development and lifelonglearning continue to be priority areas for reform.
Kromě toho je nezbytné uskutečnit další reformy za účelem podnícenímobility pracovních sil prostřednictvím usnadnění převoditelnosti práv, která se vážou k důchodům a zdravotní péči, a umožnění diferenciace mezd podle místních, regionálních aodvětvových rozdílů v produktivitě.
Moreover, further reforms are needed toencourage labour mobility by improving the transferability of pensions and healthcare rightsand by allowing wage differentiation according to local, regional and sectoral differences inproductivity.
Agenda strukturální reformy pro trhy výrobků se týká široké škály oblastí.
The structural reform agenda for product markets covers a wide range of areas.
Hlavní směryhospodářské politiky (BEPG) kromě jiného požadují po členských státech, aby podporovalyhospodářskou soutěž na trzích zboží a služeb těmito kroky : (i) rychlejším zaváděním směrnicpro vnitřní trh do vnitrostátních právních předpisů; (ii) dalším otevíráním trhů veřejnýchzakázek; (iii) poskytnutím přiměřených pravomocí a zdrojů orgánům hospodářské soutěže aregulačním orgánům a zajištěním jejich nezávislosti; (iv) omezením státní podpory; a (v) podporováním vstupu nových subjektů na trh v síťových odvětvích a efektivní hospodářskésoutěže v těchto odvětvích.
Among otherthings, the BEPGs urge Member States to foster competition in goods and services markets by:(i) transposing internal market directives more quickly into national legislation, (ii) furtheropening up public procurement, (iii) giving adequate powers and resources to competitionand regulatory authorities and ensuring their independence, (iv) reducing state aid and(v) encouraging market entry and effective competition in network industries.
Procentuální podíl právních předpisů EU pro vnitřní trh, které členské státy doposud nezavedlydo vnitrostátního práva (označovaný jako „deficit zavádění“) se opět zvýšil.
The percentage of EU internal market legislation which Member States had not yet transposedinto national law (known as the “transposition deficit”) increased further.
Evropská komiseuskutečnila několik kroků za účelem zlepšit fungování vnitřního trhu, zejména v oblasti služeb.Přesto i nadále přetrvávají určité významné překážky fungování tohoto trhu, zejména v sektoruslužeb.
The European Commission has taken several steps to improve the functioning of the internal market, inparticular in the service sector, where some significant barriers to its functioning remain.
ECBVýroční zpráva2004
At the beginning of 2004 the Irish, Dutch, Luxembourg and British presidencies agreed upon a joint initiative to prioritiseregulatory reforms over the course of 2004 and 2005 and step up efforts to reduce theadministrative burden.
v průběhu roku 2004 a 2005 a zintenzivnit úsilí směrem k omezení administrativního zatížení.Mnohé země přijaly příslušná opatření s cílem zlepšit efektivitu a transparentnost postupů v oblasti veřejných zakázek.
Many countries have taken steps to improve the efficiency andtransparency of public procurement procedures. In addition, some countries have increased thepowers and independence of their competition and regulatory authorities.
Některé země rovněž rozšířily pravomoci a posílily nezávislostsvých regulačních orgánů a orgánů hospodářské soutěže.
Moreover, the trendtowards reducing and redirecting state aid towards horizontal objectives seems to havecontinued over recent years, although state aid still plays an important role in some sectors,such as transport.
Kromě toho také zřejmě v průběhuminulých let pokračoval trend k omezování a přeorientování státní podpory směrem khorizontálním cílům, přestože státní podpora v některých sektorech hraje i nadále důležitouroli, jako například v sektoru dopravy.
Member States have continued to implement regulatory reforms in networkindustries, although the regulatory reform agenda in this area has not yet been completed.De facto competition in previously sheltered sectors, such as electricity and gas, should beincreased further.
Členské státy pokračovaly v zavádění regulačníchreforem v síťových odvětvích, přestože program regulačních reforem v této oblasti nebyldoposud dokončen.
To sum up, further progress with structural reform was made in 2004, especially in labourmarkets, but overall the pace of reform remained disappointing.
Faktická hospodářská soutěž v odvětvích, která byla v dřívějších obdobíchstátem hájena, jako například elektrárenství či plynárenství, by měla být dále posilována.
As a result, the EU will mostlikely not be able to achieve the Lisbon targets unless Member States vigorously step up theirefforts to implement reform.
Souhrnně řečeno, v roce 2004 bylo dosaženo pokroku v realizaci strukturálních reforem, a tozejména na trzích práce, celkově bylo ovšem tempo reforem neuspokojivé.
ECB Annual Report 2004
Různé míry variability naznačují, že v roce2004 došlo k oslabení procesu divergence temprůstu reálného HDPjednotlivých zemíeurozóny.
From a sectoral perspective, value addedgrowth tended to track overall real outputdevelopments over the cycle.
Částečně vlivem globálního oživeníse průměrný roční růst reálného HDPv roce2004 zvýšil ve srovnání se stavem v předchozímroce ve všech zemích eurozóny s výjimkou Řecka, nicméně i tam zůstal relativně silný.
In particular,value added growth in both manufacturing andpurely market-related services was sustainedduring the first half of 2004 but moderated inthe second half. The cyclical movement of theeconomy in the past year seems therefore tohave been driven mainly by aggregate, ratherthan sector-specific, disturbances.
Struktura hospodářského růstu v roce 2004 bylaovlivněna také specifickými vnějšími faktory,včetně vývoje cen ropy a devizových kurzů.Růst v eurozóně byl ovlivněn nejenom přímýmidopady zvýšení cen ropy v podobě zvýšenýchvýrobních nákladů a snížené kupní síly příjmůspotřebitelů, ale také nepřímo prostřednictvímdopadu na mezinárodní prostředí.
however. This was partly in line with thelagged response of employment to economicactivity but also reflected the unusualresilience of employment (measured in termsof persons employed) during the economicslowdown in 2001-03, which lessened the needto hire labour at this stage of the upturn.
Výraznérozšíření globální hospodářské činnostizaznamenané na začátku roku 2004 bylo v druhépolovině roku utlumeno.
Whiledevelopments in the number of personsemployed were relatively stable during therecent cyclical phases, available evidenceindicates that employment in terms of hoursworked was more responsive to the businesscycle.
Vliv na tento vývojmělo kromě jiných faktorů také zvýšení cenropy, k němuž docházelo od poloviny roku 2004a jehož důsledkem bylo snížení růstu zahraničnípoptávky po vývozu zemí eurozóny ve druhépolovině roku.
This suggests that during the recentslowdown and subsequent recovery employersmay have decided to adjust employment morein terms of hours than in terms of personsemployed.
Obdobně výrazné posilovánídevizového kurzu eura, které se projevovalo v téměř celém průběhu roku 2003, přestožesnížilo cenu ropy pro dovozce eurozóny, mělona druhé straně také negativní dopad nakonkurenceschopnost eurozóny jako celku.
Various dispersion measures indicate that thedivergence of real GDP growth rates amongeuro area countries declined in 2004.Reflecting in part the global economicupswing, average annual real GDP growthincreased in all euro area countries in 2004compared with the year before, except in Greece, where it nonetheless remainedrelatively strong.
POSTUPNÉ ZLEPŠOVÁNÍ SITUACE NA TRHU PRÁCE ATRVALÝ RŮST PRODUKTIVITY V ROCE 2004Podmínky na trhu práce se v eurozóně v roce2004 významným způsobem nezměnily,přestože lze pozorovat známky postupnéhozlepšování.
IMPROVEMENT IN LABOUR MARKET ANDPRODUCTIVITY GROWTH IN 2004Labour market conditions did not changesignificantly in the euro area in 2004, althoughsigns of a gradual improvement can bedetected.
Poté, co míra zaměstnanosti v roce2003 zůstávala obecně nezměněná, v celémprůběhu roku 2004 zaznamenala růst (viz Tabulka 4).
After remaining broadly unchangedin 2003, employment rose throughout 2004 (see Table 4).
Celkový růst však byl slabý.
The overall increase was moderate,
Z odvětvového hlediska měl růst přidanéhodnoty tendenci kopírovat vývoj celkovéreálné nabídky v průběhu daného cyklu.Zejména růst přidané hodnoty vezpracovatelském průmyslu i tržních službáchbyl v průběhu první poloviny roku 2004 stálý,
Employment continued to decline in industry(excluding construction) in the course of 2004,although to a decreasing extent over successivequarters, while it rose continuously in theservices sector.
ECBVýroční zpráva2004
Labour productivity continuedto recover significantly during 2004(especially in the industrial sector) (see Chart 27).
Tabulka 4 Vývoj na trhu práce
Table 4 Labour market developments
(mezičtvrtletní změny v %; v %)
(percentage changes compared with the previous period; percentages)
Pracovní síla
Labour force
Zaměstnanost Zemědělství
Employment Agriculture
– bez stavebnictví – stavebnictví
– excl. construction– construction
Služby 3)
Services
Míry nezaměstnanosti 4) Celkem Pod 25 let 25 let a více
Rates of unemployment 4) Total Under 25 years25 years and over
Zdroje: Eurostat a výpočty ECB.1) Zahrnuje také rybolov, myslivost a lesní hospodářství.2) Včetně zpracovatelského průmyslu, stavebnictví, dobývání nerostných surovin a výroby elektřiny, plynu a vody.3) Nezahrnuje exteritoriální instituce a organizace.4) V% pracovní síly podle doporučení ILO.
Sources: Eurostat and ECB calculations.1) Includes fishing, hunting and forestry.2) Includes manufacturing, construction, mining and quarrying, electricity, gas and water supply.3) Excludes extra-territorial bodies and organisations.4) Percentage of the labour force according to ILO recommendations.