natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V této zemi jmenuje ředitele školy její řídící orgán, který musí získat předběžné stanovisko učitelského sboru, obce a rady rodičů.
Here, school heads are appointed by the school management body, which has to get a preliminary opinion from of the assembly of teachers, the municipality and the council of parents.
Konečně ve Španělsku provádí výběr ředitelů škol výbor, který tvoří zástupci školy a orgánu školské správy.
Finally, in Spain, the selection of school heads is carried out by a committee comprising representatives of the school and the education authority.
Školská správa stanovuje celkový počet členů tohoto výboru, ale přinejmenším jednu třetinu musí tvořit učitelé, které zvolí učitelský sbor.
The education administration is responsible for determining the total number of members on this committee, but at least one third of these must be teachers elected by the teachers’ assembly.
Další třetinu představují členové rady školy, kteří nejsou pedagogy.
A further one third are nonteaching members of the school board.
Disciplinární opatření vůči řediteli školy a jeho propouštění rovněž jen zřídkakdy náleží do kompetence škol, i když v některých zemích hraje svou roli řídící orgán školy (v Belgii (ve Vlámském společenství a jen v případě dotovaných škol ve Francouzském a Německy mluvícím společenství), v Irsku (ISCED 2), ve Slovinsku a ve Spojeném království (v Anglii, ve Walesu a v Severním Irsku)).
Disciplining and dismissal of a school head is also very seldom a matter for schools although in some countries the school management body plays a role (Belgium (Flemish Community and, for grantaided schools only, the French and German-speaking Communities), Ireland (ISCED 2), Slovenia and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland)).
Učitelé se však nikdy oficiálně na tomto rozhodování nepodílejí.
Teachers are, however, never formally involved in these decisionmaking procedures.
Obr. 2.8: Subjekty rozhodující o ředitelích škol na úrovni školy, ISCED 1 a 2, 2006/07
Figure 2.8: Decision makers at school level in relation to school heads, ISCED 1 and 2, 2006/07
Přenesení pravomoci je možné
Poland: Parents take part in decisionmaking processes.
Politická arealizační opatření orgán školy, obvykle po poradě s ředitelem školy.
Policies and Measures school management body, usually after consulting the school head.
V Lotyšsku, Litvě a v Maďarsku se na rozhodování o suplování podílejí i učitelé.
Teachers are also involved in decisions about substituting for absences in Latvia, Lithuania and Hungary.
Ještě méně často školy rozhodují o disciplinárních opatřeních vůči učitelům a o jejich propouštění; v případech, kdy jsou plně autonomní, je tato oblast ve skutečnosti často regulována právními předpisy o pracovním poměru ve veřejném sektoru.
Disciplining and dismissing teachers is even less frequently a decision taken within schools and even where there is full autonomy, this is in practice often curtailed by legislation on public sector employment.
Ředitel školy je do rozhodování o těchto záležitostech zapojen ve většině nových členských států (ve třech pobaltských zemích, v Bulharsku, v České republice, v Maďarsku, v Polsku, ve Slovinsku a na Slovensku) i v Belgii (ve Vlámském společenství a v dotovaných školách ve Francouzském společenství) a ve Švédsku.
The school head is involved in these decisions in most new member states (the three Baltic states, Bulgaria, the Czech Republic, Hungary, Poland, Slovenia and Slovakia) as well as in Belgium (Flemish Community and grantaided schools in the French Community) and Sweden.
V několika zemích, v nichž propouštění učitelů není v kompetenci školy, zůstává rozhodnutí o disciplinárních opatřeních vůči učitelům v působnosti školy, a to buď jejího ředitele (v Německu), nebo řídícího orgánu školy i ředitele (v Belgii (ve Vlámském společenství) a v Norsku), nebo samotných učitelů (kteří jednají prostřednictvím zvláštní komise) v Rumunsku.
In a few countries where dismissal is not a school responsibility, responsibility for disciplining teachers remains a decision for the school, either for the school head (Germany) or for both the school management body and school head (Belgium (Flemish Community) and Norway), or for teachers themselves (through a special commission) in Romania.
Učitelé se podílejí na rozhodování o disciplinárních opatřeních i v Maďarsku.
Teachers also participate in decisions on discipline in Hungary.
V Itálii může ředitel školy rozhodnout o tom, že dá podnět k disciplinárnímu řízení a je odpovědný za zahájení řízení, ale návazná opatření podnikají nadřízené orgány školské správy na základě zpráv inspektorátu.
In Italy, the school head may decide to instigate disciplinary action and is responsible for initial measures, while further measures are taken by higher education authorities on the basis of reports from the inspectorate.
V Itálii se v případě závažných porušení pracovní kázně věc postupuje přímo nadřízenému orgánu školské správy (regionální generální ředitel).
For serious breaches of discipline in Italy, responsibility is directly referred to the higher education authority (the regional Director General).
Obr. 2.9: Subjekty rozhodující o učitelích na úrovni školy, ISCED 1 a 2, 2006/07
Figure 2.9: Decision makers at school level in relation to teachers, ISCED 1 and 2, 2006/07
Výběr uchazečů o volná místaučitelů
Selection for teachingvacancies
Výběr suplujících učitelů
Selection for substitutingabsent teachers
Slovensko: Informace nejsou ověřeny na národní úrovni.
Slovakia: Information not verified at national level.
Finsko: Výběr uchazečů o volná místa učitelů a suplujících učitelů a rozhodování o disciplinárních opatřeních mohou být přeneseny na ředitele školy.
Finland: Selection for teaching vacancies and for substituting absent teachers and decisions about disciplining may be delegated to the school head.
Spojené království (WLS): Rozhodnutí o propuštění učitelů spadá výhradně do působnosti řídícího orgánu školy.
United Kingdom (WLS): Decisions on teacher dismissal is solely the responsibility of the school management body.
Spojené království (SCT): Ředitel školy má na starosti výběr učitelů, ale zaměstnavatelem je orgán školské správy.
United Kingdom (SCT): The school head is responsible for the selection of teachers but the education authority is the employer.
Nepedagogičtí pracovníci
Nonteaching staff
K nepedagogickým zaměstnancům škol mohou patřit například administrativní pracovníci a pracovníci údržby i pedagogičtí asistenti, kteří nejsou kvalifikovanými učiteli.
Nonteaching staff in schools can include, for example, administrative and maintenance staff as well as classroom assistants who are not qualified teachers.
O náboru a propouštění nepedagogických pracovníků a disciplinárních opatřeních vůči nim se v mnoha zemích rozhoduje ve školách a každé z těchto rozhodnutí je obvykle v kompetenci stejného subjektu.
Decisions about recruiting, disciplining and dismissing nonteaching staff are taken within schools in many countries, and responsibility for each of these decisions usually lies with the same decision-maker.
Existuje jen velice málo výjimek: ve Spojeném království (ve Skotsku) a na Islandu rozhoduje o propouštění orgán místní správy.
There are a very few exceptions: in the United Kingdom (Scotland) and Iceland, the local authority is responsible for decisions about dismissal.
V Irsku (ISCED 2), ve Slovinsku a v Norsku se řídící orgán školy buď podílí na rozhodování o disciplinárních opatřeních a propouštění, nebo tyto záležitosti spadají zcela do jeho kompetence.
In Ireland (ISCED 2), Slovenia and Norway, the school management body becomes involved, or takes full responsibility, for discipline and dismissal decisions.
Obr. 2.10: Subjekty rozhodující o nepedagogických pracovnících na úrovni školy, ISCED 1 a 2, 2006/07
Figure 2.10: Decision makers at school level in relation to nonteaching staff, ISCED 1 and 2, 2006/07
Výběr uchazečů o volná místa
Selection for teaching vacancies
Příplatky
Additional salary payments
V přibližně polovině školských systémů rozhodují školy o poskytování příplatků učitelům za práci přesčas a/nebo za úkoly a povinnosti, které nejsou obsaženy v jejich pracovní smlouvě.
Offering additional salary payments to teachers for non-contractually stipulated overtime and/or tasks and responsibilities is a decision for schools in about half of school systems.
V rámci škol je často rozhodnutí na jejich řediteli.
Within schools, this is often a matter for school heads to decide.
V Belgii (v Německy mluvícím společenství) rozhoduje ředitel školy o příplatcích za nevyhnutelnou práci přesčas a tuto záležitost poté posoudí ministerstvo.
In Belgium (German-speaking Community), the school head takes decisions on additional salary payments for unavoidable overtime hours, which is then processed by the Ministry.
V Řecku a v Lotyšsku se učitelé podílejí na rozhodování o odměňování za přesčasy a v Lotyšsku a Maďarsku na rozhodování o příplatcích za mimořádné úkoly.
Teachers participate in decisions about overtime pay in Greece and Latvia and in decisions about extra pay for extra duties in Latvia and Hungary.
Ve Spojeném království (v Anglii, ve Walesu a v Severním Irsku) a Norsku i v Itálii v případě příplatků za mimořádné úkoly se na rozhodování kromě ředitele školy podílí i řídící orgán školy.
In the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland) and Norway, as well as in Italy with respect to extra pay for extra duties, the school management body is involved in decisions alongside the school head.
Kromě Irska (ISCED 2) je Rumunsko jedinou zemí, v níž tato rozhodnutí náležejí zcela do působnosti řídícího orgánu školy (správní rady) s výhradou schválení župním školním inspektorátem.
Apart from Ireland (ISCED 2), Romania is the only country where the school management body (the Administration Board) has full responsibility for these decisions, subject to the approval of the County School Inspectorate.
Obr. 2.11: Subjekty rozhodující o poskytování příplatků učitelům na úrovni školy, ISCED 1 a 2, 2006/07
Figure 2.11: Decision makers at school level when offering additional salary payments to teachers, ISCED 1 and 2, 2006/07
Poskytování příplatků učitelům za smluvně: nevymezenou práci přesčas nestanovené úkoly a povinnosti
Offering additional salary payments to teachers for non-contractually:
Učitelé mají menší pravomoci v oblasti řízení lidských zdrojů a financování a podílejí se na těchto rozhodnutích jen v několika systémech, i když analýza jejich kompetencí, pokud jde o rozhodování o obsahu vzdělávání a vzdělávacích procesech na úrovni školy, by téměř jistě podala odlišný obraz.
Chapter 2: Levels of School Autonomy and Types of School Decision-Making responsibilities in terms of educational content and processes within school decisionmaking processes would almost certainly show a different picture.
V převážné většině evropských zemí provázelo zavedení autonomie škol zřízení nových řídících orgánů na úrovni škol, které měly buď rozhodovací pravomoc, nebo poradní funkci.
In the vast majority of European countries, school autonomy was accompanied by the establishment of new managing bodies at school level which had either a decisionmaking or a consultative role.
Jejich charakter a složení byly obvykle předepsány obecně závaznými právními předpisy nebo pomocí správních opatření, která vytvořila rámec pro přenos kompetencí na školy.
Their character and composition were usually made compulsory through general legislation or administrative measures which provided the framework for the transfer of responsibilities to schools.
Proto některé země, například Bulharsko, Dánsko, Estonsko, Francie, Litva a Slovinsko, předepsaly povinné zřízení řídících orgánů škol.
Therefore, for example, countries such as Bulgaria, Denmark, Estonia, France, Lithuania and Slovenia provided for the compulsory establishment of school management bodies.
Ve Spojeném království (Anglii a Walesu) má tradice řídících orgánů škol – školských rad (school governing bodies) dlouhou historii, ale místní orgány školské správy (LEA) mají značnou pravomoc rozhodovat o činnosti a ustavení školských rad a navíc až do roku 1980, kdy byl schválen školský zákon, škola vlastní školskou radu mít nemusela.
In the United Kingdom (England and Wales), school governing bodies have a long history, but local education authorities had a wide discretion in their operation and constitution and it was not compulsory for each school to have its own governing body until the 1980 Education Act was passed.
Tento model v nedávné době převzalo i Francouzské a Německy mluvící společenství Belgie: právní předpis (décret missions) z roku 1997 požaduje, aby byla na všech školách ve Francouzském společenství zřízena rada zastupitelů (conseil de participation) a v Německy mluvícím společenství pedagogická rada (Pädagogischer Rat), a to bez ohledu na daný sektor či ‚zřizovatele‘ (ve veřejném a dotovaném soukromém sektoru).
The French and German-speaking Communities in Belgium have also recently adopted this model: in 1997, the legislation (décret missions) required that in the French Community a participatory council (conseil de participation) and in the German-speaking Community a teaching council (Pädagogischer Rat) be set up in all schools regardless of the sector or ‘organising body’ (public and subsidised private sectors).
Rovněž v České republice je zřízení těchto orgánů škol, které bylo původně dobrovolné, od roku 2005 povinné.
In the same way, in the Czech Republic, the school bodies which were originally optional became obligatory from 2005.
V jiných zemích se takové požadavky vztahují jen na určité části sítě škol.
In other countries, such requirements are limited to certain parts of the school network.
Ve Vlámském společenství Belgie jsou povinny takové orgány zřídit jen ty školy, které jsou podřízeny samotnému Společenství.
So, in the Belgian Flemish Community, only schools accountable to the Community itself are obliged to set up such bodies.
V menším počtu dalších evropských zemí je rozhodnutí, zda má být zřízen řídící orgán školy, ponecháno na
In a minority of other European countries, the establishment of school management bodies is left to schools
), v Polsku a na Islandu se o řídících orgánech škol zmiňují obecně závazné právní předpisy, které vymezily autonomii škol, ale jejich zřízení není povinné.
), Poland and Iceland, school management bodies are mentioned in the general legislation or regulations which defined school autonomy but their establishment is optional.
I v Maďarsku umožnil zákon z roku 1993 ustavení určitého typu školského orgánu (rady školy), který by byl otevřen účasti zástupců školy, rodičů žáků a zástupců místní komunity.
In Hungary, the 1993 Act also provided for a type of school body (school board) which would be open to representatives from inside the school, pupils’ parents and representatives of the local community.
Složení řídících orgánů škol odpovídá třem základním typům struktury.
The composition of school management bodies follows three principal types of structure.
Zdá se však, že tyto struktury nijak nesouvisejí s tím, jak důležité úkoly byly těmto orgánům uloženy.
However, these structures do not seem to correlate in any way to the degree of importance of the duties assigned to them.
První scénář je takový, že řídící orgán školy tvoří zástupci školy a bezprostřední uživatelé jejích služeb, takže jsou v něm zastoupeni jen členové vedení školy, učitelé, rodiče a žáci.
In the first scenario, the school management body is composed of members from within the school and their immediate users so only members of the school management, teachers, parents and pupils are represented.
Tento model existuje v Belgii (v Německy mluvícím společenství), v Dánsku, v Německu, v Itálii a v Lucembursku(ISCED 2).
Belgium (German-speaking Community), Denmark, Germany, Italy and Luxembourg(ISCED 2) follow this model.
Tyto orgány mohou mít značné pravomoci, jako například v Dánsku, nebo plnit převážně poradní funkci, jako v Belgii (v Německy mluvícím společenství).
These bodies may be granted significant powers, as in Denmark, or may have largely consultative role as in Belgium (German-speaking Community).
V některých zemích mohou být přizváni externí členové, ale toto rozhodnutí závisí na uvážení školy.
In some countries, it is possible to include external members but this decision is left to the discretion of the school.
Ve většině zemí však mohou být v orgánech škol zástupci širšího okruhu zainteresovaných stran, k nimž nejčastěji patří pracovníci orgánu místní správy, do jehož působnosti škola spadá, a méně často i zástupci širší veřejnosti.
In the majority of countries, however, school bodies are open to a wider representation which, most often, includes members of the local authority responsible for the school and, less frequently, representatives of the wider community.
Ve složení těchto orgánů se tedy projevuje přání nastolit rovnováhu moci mezi jednotlivými zainteresovanými profesními a uživatelskými skupinami (vedení školy, učitelé, rodiče, žáci, orgány místní
Their composition therefore reflects the desire to establish a balance of power between the different professional and user groups involved (school management, teachers, parents, pupils, local authorities) and representatives of the wider community (business, social and cultural groups, etc.).
2) Ředitelé škol byli povinni ustavit řídící orgán školy, jestliže si to vyžádali rodiče a učitelé.
The composition of the school management body may reflect the desire to ensure equality between the different participating groups, as in the Czech Republic, where the school body is composed of a third of members from the local authority in charge of the school, a third of representatives from the school staff and a third of
Politická arealizační opatření správy) a zástupci širší veřejnosti (obchodní, sociální a kulturní skupiny atp.).
Policies and Measures members from users (parent and pupils).
Rovněž ve Spojeném království (v Anglii) jsou stanoveny zásady řízení, které mají zajistit, aby byly v řídícím orgánu zastoupeny všechny zainteresované strany včetně rodičů, zaměstnanců školy, orgánu místní správy, obce a v případě některých škol i zástupci ‚nadace‘ nebo příslušné náboženské organizace.
In the same way, in the United Kingdom (England), guiding principles are in place to make sure that all of a school’s stakeholders are represented, including parents, school staff, the local authority, the community, and, for some schools, the ‘foundation’ or relevant religious body.
Ve většině případů však složení řídícího orgánu školy vychází z přání svěřit rozhodující roli jedné z těchto skupin.
However, in the majority of cases, the composition of the school management body reflects the desire to give the deciding role to one of the groups.
V některých zemích, jako je například Francie a Lucembursko, je tedy pravomoc v rukou zaměstnanců školy, zatímco na opačném konci spektra jsou některé země, například Vlámské společenství Belgie, Estonsko a Lotyšsko, v nichž mají v oficiálně zřízených orgánech škol rozhodující vliv externí aktéři (rodiče nebo zástupci širší veřejnosti).
Power therefore rests in the hands of school staff in countries such as France and Luxembourg while, at the opposite end of the spectrum, in the formal bodies set up in the Flemish Community of Belgium, Estonia and Latvia, external representatives (parents or representatives of the wider community) seem to have the upper hand.
Tyto závěry vycházejí ze zavedeného právního rámce, nicméně skutečná praxe ve školách může být pochopitelně odlišná.
These conclusions are based on the legal frameworks in place, actual practice at school level may obviously differ.
Kromě celé řady různých modelů, jimž odpovídá složení řídících orgánů, se v některých zemích setkáváme i s řadou dalších poradních orgánů, které plní doplňkové úkoly.
In addition to the variety of models of composition of management bodies, in some countries there also exists a multiplicity of councils with complementary duties.
Tento trend, který se v současné době vyvíjí, způsobuje to, že řízení škol je stále složitější.
This developing tendency leads to an increased complexity in school governance.
Za příklad může sloužit Portugalsko, kde vykonává společné pravomoci ředitel výkonné rady (řídící orgán složený ze zástupců zaměstnanců školy) a předseda školního shromáždění (které je otevřeno externím členům).
This is the case in Portugal where joint powers are exercised between the director of the Executive Council (management body composed of members of school staff) and the president of the School Assembly (open to external representatives).
S tímto rovnocenným vlivem řídícího orgánu a školské rady se setkáváme i ve Vlámském společenství Belgie.
Such bi-polarity is found between the management body and the governing body in the Flemish Community of Belgium.
Podobně i práci orgánů školy stále více doplňuje činnost rad učitelů, jejichž posláním je plánování pedagogických aktivit ve škole v rámci pedagogické autonomie.
Similarly, the work of school bodies is increasingly accompanied by that of teachers’ councils whose role is to plan teaching activities within the school.
Taková je situace v Itálii, v Lotyšsku, v Litvě, v Rumunsku a v poslední době i ve Francii (od roku 2005 na úrovni ISCED 2).
This occurs in Italy, Latvia, Lithuania, Romania and, more recently, France (since 2005 at ISCED 2).
KAPITOLA 3: AUTONOMIE ŠKOL A ODPOVĚDNOST ZA VÝSLEDKY
CHAPTER 3: SCHOOL AUTONOMY AND ACCOUNTABILITY
Vezme-li se v úvahu množství myšlenkových směrů, které ovlivnily zavádění autonomie škol, je vidět, že
Taking account of the myriad of schools of thought at work across the different experiences in school autonomy, the principle of accountability was not, initially, at the centre of thinking in all countries.
let 20. století je však tento přístup stále důležitější a v různých zemích nabyl odlišných podob.
However, from the middle of the 1990s this concept became increasingly important and assumed different forms in different countries.
Tyto nové modely odpovědnosti za výsledky obvykle využívají určité upravené evaluační nástroje, které buď již byly zavedeny (například školní inspekce), nebo vznikly proto, aby byly naplněny obecnější cíle, jako je například standardizované hodnocení vzdělávacích výsledků žáků (oddíl 3.1).
These new models of accountability usually represent an adjustment of evaluation instruments that were either already in place (school inspectorates, for example) or were developed to meet broader objectives, such as standardized assessment of pupil attainment (section 3.1).
V některých zemích se však vytvářejí nové nástroje, jež mají umožnit oficiální hodnocení toho, jak školy využívají pravomoci, které na ně byly přeneseny (oddíl 3.2).
In some countries, however, new tools dedicated to formally evaluating the responsibilities devolved to schools are being developed (section 3.2).
Modely odpovědnosti škol za výsledky: rozmanitost a omezení
Models of school accountability: diversity and constraints
Jelikož se v jednotlivých zemích prosadily odlišné formy autonomie škol a obecné organizační koncepce, existuje i množství rozmanitých modelů odpovědnosti škol za výsledky.
As the forms of autonomy at school level and general organisational policies varied between countries, a multiplicity of models for school accountability has resulted.
V současné době můžeme rozlišit tři hlavní typy organizace.
Three main types of organisation can be distinguished at present.
V rámci prvního scénáře, s nímž se setkáváme ve většině zemí, tuto novou roli v hodnocení získaly orgány, které měly tradičně na starosti hodnocení aktérů v oblasti vzdělávání – zejména učitelů.
In the first scenario – the majority of countries – the bodies traditionally responsible for evaluating people involved in education – teachers in particular – were given this new evaluating function.
Ve většině evropských zemí bylo hodnocení škol v kontextu autonomie svěřeno nadřízeným orgánům, do jejichž působnosti školství spadá, a to nejčastěji prostřednictvím inspekce.
In the majority of European countries, it is the higher authorities with responsibility for education, most frequently through the inspectorates, which became responsible for evaluating schools in the context of autonomy.