natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pokud chce Evropa zvýšit počet pracujících obyvatel, potřebuje více zaměstnaných lidí v produktivním věku, kteří budou odcházet do penze později, musí přispět k tomu, aby pracovalo více žen, aby si pracující zdokonalovali dovednosti pomocí programů celoživotního vzdělávání, a musí podporovat cílenou imigraci.
To boost the working population, Europe needs more people of working age to take jobs, to have them retire later, to get more women to work, to update workers’ skills through lifelong learning programmes and to promote targeted immigration.
Také by pomohlo, kdyby Evropané měli více dětí!
More babies would also help!
Procento obyvatel EU-25 ve věku 80 a více let (1964–2004)
Percentage of the EU-25 population aged 80 and over (1963–2004)
Růst počtu obyvatel
Population growth
Počet obyvatel Evropy vzrůstá v důsledku současného působení dvou faktorů: přirozeného růstu (tj. více lidí se rodí než umírá) a čisté migrace (tj. více lidí do EU přichází než z ní odchází).
Europe’s population increases through a combination of natural growth (i.e. more people are born than die) and net migration (i.e. more people settle in the EU than leave it).
V současné době roste počet obyvatel EU zejména díky čisté migraci.
Today, most of the EU’s total population growth is due to net migration.
Kdyby nebylo přistěhovalců, počet obyvatel Německa, Řecka a Itálie by v posledních letech klesal.
Indeed, without immigration, the populations of Germany, Greece and Italy would have fallen in recent years.
Díky imigraci přicházejí do EU mladí lidé, které tolik potřebujeme jako součást pracovní síly EU.
Immigration brings much-needed young people into the EU workforce.
Celkový nárůst počtu obyvatel (modrá čára) a čistá migrace (červená čára) v EU-25 na tisíc obyvatel (1992–2004)
Total population growth (blue line) and net migration (red line) in the EU-25, per 1 000 inhabitants (1992–2004)
Evropa má dlouhou tradici pohostinnosti a poskytování útočiště lidem, kteří prchají před válkou nebo pronásledováním v problematických částech světa.
Europe has a long tradition of hospitality and of giving refuge to people fleeing war or persecution in the world’s troubled areas.
V době války roste počet žadatelů o azyl, jako tomu bylo například během konfliktů na Balkáně na počátku devadesátých let minulého století.
The number of asylum seekers increases in times of war, such as during the Balkan conflicts in the early 1990s.
Potom počet žádostí o azyl v EU klesla v roce 2005 byl nejnižší za posledních 15 let.
The number of asylum applications in the EU has fallen since those days and in 2005 it was lower than at any time in the previous 15 years.
Počet žádostí o azyl v EU v tisících (1990–2005)
Asylum applications in the EU in thousands (1990–2005)
Údaje za roky 1990–1994 platí pro EU-15. Zdroj: Eurostat.
Figures for 1990–94 are for EU-15.Source: Eurostat.
Dobrá životní úroveň závisí na řadě faktorů, jako je mimo jiné dostatek peněz nebo dobrý zdravotní stav.
A good quality of life depends on a series of factors, including having enough money and being in good health.
Jsou Evropané bohatí a zdraví?
How wealthy and healthy are Europeans?
Odpověď se v různých zemích liší.
The answer varies from one country to another.
Chceme-li získat představu o tom, jaká je životní úroveň v určité zemi, můžeme změřit celkovou hodnotu všeho, co daná země vyprodukuje během kalendářního roku (její hrubý domácí produkt, HDP), a tento údaj pak vydělit počtem obyvatel.
To get a rough idea of the material standard of living in a particular country we can measure the total value of everything that country produces in a given calendar year (its ‘gross domestic product’ or GDP) and then divide that figure by the number of inhabitants.
Existuje však rozdíl mezi tím, co si v různých zemích můžeme koupit za stejný obnos.
But what you can buy with the same amount of money varies from country to country.
Abychom mohli srovnávat životní úroveň, musíme přihlédnout k těmto rozdílům v kupní síle.
To make standards of living comparable, we need to take account of these differences in purchasing power.
Lze to provést tak, že vypočteme cenu srovnatelného a reprezentativního „koše“ zboží a služeb v každé zemi. Tento údaj se neudává v národní měně nebo v eurech, ale ve společné imaginární měně, která se nazývá „standard kupní síly“ (PPS).
We can do this by measuring the price of a comparable and representative ‘basket’ of goods and services in each country and expressing this price not in local currencies or euro but in a common notional currency we call the purchasing power standard (PPS).
PPS eliminuje cenové rozdíly mezi jednotlivými zeměmi, takže pokud porovnáme HDP na obyvatele podle standardů kupní síly, získáme odpovídající srovnání životní úrovně v různých zemích.
PPS eliminates differences in price levels between countries, so that comparing GDP per inhabitant in PPS gives a fair comparison of national living standards across the EU.
Podle standardů kupní síly, které umožňují mezinárodní srovnání, je životní úroveň EU jedna z nejvyšších na světě.
Based on the PPS, which makes international comparisons possible, EU standards of living are among the highest in the world.
HDP na obyvatele v PPS (2005)
GDP per inhabitant in PPS (2005)
Zdroj: MMF, Eurostat.
Sources: IMF, Eurostat.
Životní úroveň v jednotlivých zemích EU je různá.
The standard of living in the EU varies.
Nejvyšší HDP na obyvatele (v PPS) má Lucembursko a nejnižší Bulharsko.
GDP per inhabitant (in PPS) is highest in Luxembourg and lowest in Bulgaria.
EU se snaží zmenšit propast mezi svými nejbohatšími a nejchudšími členy, posílit evropské hospodářství, aby bylo konkurenceschopnější, a vytvořit více pracovních míst, aby všichni mohli mít vyšší životní úroveň.
The EU is striving to narrow the gap between its rich and poor members, strengthen the European economy, make it more competitive and create more jobs so we can all enjoy a better quality of life.
V současné době roste HDP rychleji v chudších zemích, které přistoupily k EU od roku 2004, než v ostatních členských státech.
As it is, GDP growth is currently faster in the poorer countries which have joined the EU since 2004 than in the other member states.
HDP na obyvatele v PPS v EU-27 (2005)
GDP per inhabitant in PPS in the EU-27 (2005)
Životní úroveň je rozdílná i v rámci jednotlivých zemí.
Standards of living can also vary from region to region within a single country.
V některých regionech EU, jak ukazuje mapa, je HDP na obyvatele v PPS nižší než 50 % průměru 27 členských států EU.
In some regions of the EU, as the map shows, GDP per inhabitant in PPS is less than 50% of the EU-27 average.
V nejbohatších regionech může být o více než 25 % nad tímto průměrem.
In the most prosperous regions it can be more than 25% above the EU-27 average.
EU vytvořila takzvané strukturální fondy, které pomáhají zmírnit tyto rozdíly zvyšováním životní úrovně v chudších regionech.
The EU has created so-called Structural Funds to help even out these differences by improving living standards in poorer regions.
Více než 35 % rozpočtu EU jde na podporu hospodářství těchto regionů, což na oplátku posiluje celou EU.
Over 35% of the EU’s budget is used to boost the economies of these regions, and in turn strengthen the EU as a whole.
HDP na obyvatele v PPS jako procento průměru EU-27 (2004)
GDP per inhabitant in PPS as a percentage of the EU-27 average (2004)
Méně než 50 % 50–75 % 75–90 % 90–100 % 100–125 % 125 % nebo více Údaje nejsou k dispozici
Less than 50% 50-75% 75-90% 90-100% 100125% 125% or more No data
Jsou Evropané zdraví?
How healthy are Europeans?
Přestože Evropané žijí déle a zdravěji, mohou udělat ještě víc proto, aby se uchránili před dvěma nejčastějšími smrtelnými chorobami – onemocněními srdce a rakovinou.
Although Europeans are leading longer and healthier lives, they can do more to protect themselves from the two biggest single causes of death — heart disease and cancer.
Pomoci může zdravý a aktivní způsob života.
A healthy and active lifestyle helps.
Kouření, špatné stravovací návyky a nedostatek pohybu patří mezi faktory, které zvyšují riziko vzniku ischemické choroby srdeční, při níž ucpané nebo poškozené tepny přivádějí do srdce málo krve.
Smoking, poor diet and lack of exercise are among the factors that increase your risk of ischaemic heart disease, in which clogged or damaged arteries deliver too little blood to the heart.
Na tyto nemoci umírá v EU více mužů než že na existují i velké rozdíly v počtu lidí trpících těmito chorobami mezi jednotlivými členskými státy.
More men than women die of these diseases in the EU, and the proportion of the population affected varies widely from one country to another.
V roce 2004 mělo nejvyšší míru úmrtnosti na rakovinu u mužů i žen Maďarsko.
In 2004, Hungary had the highest death rate from cancer for both men and women.
Nejnižší úmrtnost na ischemickou chorobu srdeční u obou pohlaví měla Francie.
France had the lowest death rate from ischaemic heart disease for both sexes.
Úmrtí způsobená rakovinou (zhoubnými nádory) a ischemickou chorobou srdeční v EU-25 na 100 000 obyvatel (2004)
Deaths from cancer (malignant neoplasms) and ischaemic heart disease in the EU-25 per 100 000 inhabitants (2004)
Sport je prospěšný pro zdraví.
Physical exercise is good for health.
Průzkum Eurobarometr, zveřejněný v listopadu 2006, ukázal, že 64 % lidí v EU provozuje alespoň jednou týdně nějakou fyzickou aktivitu.
A Eurobarometer survey published in November 2006 showed that 64% of people in the EU engaged in some sort of physical activity in an average week.
Na špici žebříčku je Finsko, kde 83 % respondentů uvedlo, že vykonávají tělesnou námahu při rekreačních, sportovních a volnočasových činnostech.
Top of the list was Finland, where 83% of those polled said they were involved in physical effort via recreational, sports or leisure-time activities.
Po Finech následují Nizozemci se 79 % a Litevci se 78 %.
The Finns were followed by the Dutch, with 79%, and the Lithuanians, with 78%.
Nejméně aktivní byli podle průzkumu Portugalci, následovaní občany Rumunska a Malty.
Least active were the Portuguese, followed by the Romanians and Maltese.
Procento dotázaných lidí v zemích EU-27, kteří vůbec nesportují (2006)
Percentage of people interviewed in the EU-27 who take no regular exercise (2006)
Obecně se sportu věnuje více mužů než že na také platí pravidlo, že čím je člověk mladší, tím více je pravděpodobně fyzicky aktivní.
Overall, more men than women go in for sports, and the younger you are, the more physically active you are likely to be.
Graf uvádí procento lidí v jednotlivých zemích EU, kteří odpověděli, že nesportují ani jednou týdně.
The graph shows the percentage of people interviewed in each EU country who say they get no physical exercise in a given week.
Spravedlivá a pečující společnost
A fair and caring society
Evropský sociální model má v různých zemích různou podobu, ale všechny země EU se snaží vytvořit spravedlivou společnost, která o své občany pečuje.
The European social model takes different forms in different countries, but all EU countries aim to be fair and caring societies.
Příjmy z výběru daní pomáhají financovat systémy sociální ochrany (např. důchodové zabezpečení, zdravotnictví a systém dávek v nezaměstnanosti), které mají chránit zranitelné členy společnosti.
Tax revenue helps pay for social protection systems (such as pension, healthcare and unemployment benefits) which are designed to protect vulnerable members of society.
Částka věnovaná na jednoho obyvatele se v jednotlivých zemích liší.
The amount of money spent on each inhabitant varies from country to country.
Jak obyvatelstvo stárne, musí ti, kteří pracují, podporovat stále větší počet starších občanů.
As the population ages, those in work have to support an increasing number of senior citizens.
Země EU jsou si tohoto trendu vědomy a mění své systémy sociální ochrany, aby udržely náklady na sociální stát v mezích možností.
To take account of this trend, and to keep welfare costs under control, EU countries are redesigning their social protection systems.
Evropský sociální model je třeba modernizovat, aby mohl být zachován pro příští generace.
Europe’s social model has to be modernised to preserve it for future generations.
Výdaje na čtyři druhy sociální ochrany na jednoho obyvatele v PPS, EU-25 (2004)
Spending on four types of social protection per inhabitant in PPS, EU-25 (2004)
0 Důchody
0 Old age Sickness/healthcare Disability Unemployment
Evropská unie se chce stát nejdynamičtější světovou znalostní ekonomikou.
The EU’s ambition is to become the world’s most dynamic knowledge-based economy.
To znamená, že musí výrazně investovat do výzkumu (zdroje nových znalostí) a do vzdělávání a odborné přípravy, které lidem zpřístupňují nové znalosti.
That means investing heavily in research (the source of new knowledge) and in education and training, which give people access to that new knowledge.
Důležité je zejména školení pracovníků v dovednostech týkajících se informačních technologií a také zajištění snadnějšího a rychlejšího přístupu k internetu pro školy, podniky a domácnosti.
Particularly important is training the workforce in information technology skills, and providing easier and faster access to the Internet for schools, businesses and people at home.
Prosperující ekonomika potřebuje, aby lidé pracovali déle a aby se v průběhu svého pracovního života učili novým věcem.
A thriving economy needs people to stay in work longer and to learn new skills throughout their working lives.
Počet dospělých navštěvujících školicí kurzy v EU roste – v roce 2006 to bylo 9,6 % lidí ve věku od 25 do 64 let.
In the EU, the number of adults taking part in learning activities has been rising — reaching 9.6% of people aged between 25 and 64 in 2006.
V boji za hospodářský úspěch na celosvětovém trhu čelí Evropská unie „tradičním“ soupeřům, jako jsou Japonsko a Spojené státy, i novým, jako Čína a Indie.
As it competes for economic success in the global marketplace, the European Union is up against ‘traditional’ rivals such as Japan and the United States and newer ones like China and India.
Vzdělání – investice do lidí
Education: investing in people
Vzdělání je klíčem k úspěchu jak pro jednotlivce, tak pro celou EU.
Education is the key to success — for individuals and for the EU as a whole.
Kolik peněz vynakládají jednotlivé země EU na vzdělávání svých občanů?
How much of its wealth does each EU country spend on educating its people?
Celkové veřejné výdaje na vzdělávání v procentech HDP (2003)
Total public spending on education as a percentage of GDP (2003)
LU: údaje nezahrnují terciární vzdělávání.
Key Facts and Figures EN Inside.indd 27
Vzdělávání i po dokončení povinné školní docházky, zejména na vysokoškolské úrovni, je pro většinu lidí hlavní podmínkou úspěšné kariéry a je nezbytné i proto, aby EU měla dostatek kvalifikovaných pracovních sil.
Education beyond the minimum school leaving age — and especially at university level — is the key to a satisfying career for many people, and is essential in giving the EU a well-qualified workforce.
Převážná většina mladých lidí v dnešní EU dokončila minimálně vyšší středoškolský stupeň vzdělání.
In today’s EU, the vast majority of young people have been educated to upper secondary level or beyond.
Procento lidí ve věku od 20 do 24 let, kteří dosáhli nejméně středoškolského stupně vzdělání (2005)
Percentage of 20 to 24-year-olds completing at least upper secondary education (2005)
Zdroj: Eurostat, výběrové šetření pracovních sil.
Source: Eurostat, labour force survey.
Co Evropané studují?
The subjects Europeans study
Evropské ženy byly ještě v minulé generaci méně vzdělané než muži, nyní však muže dohnaly.
Women, whose educational attainments were below men’s in Europe a generation ago, have now caught up.
V roce 2004 tvořily ženy 55 % mladých lidí v EU, kteří dokončili vysokoškolské vzdělání.
In 2004, nearly 55% of young people graduating from higher education in the EU were women.
Studijní obory, jež si Evropané vybírají, se liší v závislosti na jejich pohlaví: muži si spíše vybírají přírodní vědy, informační technologie a strojírenství, ženy spíše umění, humanitní vědy a právo.
The subjects Europeans choose to study tend to differ according to their gender: more men choose science, computing and engineering, while more women choose the arts, humanities and law.
Evropa potřebuje kvalifikované lidi ve všech profesích.
Europe needs well-qualified people in all walks of life.
Zejména potřebuje více žen, které se budou věnovat kariéře, a více vědců (obou pohlaví), kteří budou provádět nezbytný výzkum.
In particular, it needs more women in professional careers, and more scientists (of both genders) to carry out vital research.
Absolventi vysokých škol podle pohlaví a oborů, EU-25 (2004)
Higher education graduates by gender and field of study, EU-25 (2004)
Strojírenství, zpracovatelský průmysl a stavebnictví
Humanities Law Science, mathematics Engineering, manufacturing & arts & computing & construction Source: Eurostat.
Přírodní vědy, matematika a informatika
Key Facts and Figures EN Inside.indd 30
Pokud člověk dokončil „terciární“ vzdělání (vystudoval např. univerzitu), je u něj nebezpečí, že nebude mít práci, více než o polovinu menší než u člověka, který má pouze základní či nižší středoškolské vzdělání.
If you have completed ‘tertiary’ education (e.g. a university degree course), your risk of being out of work is less than half that of someone who never got beyond primary or lower secondary schooling.
Míra nezaměstnanosti podle úrovně dosaženého vzdělání u lidí ve věku od 25 do 64 let, EU-27 (2006)
Unemployment rate by educational level for people aged 25 to 64, EU-27 (2006)
Úroveň 0–2: nižší středoškolský stupeň Úroveň 3–4: vyšší středoškolský stupeň Úroveň 5–6: terciární stupeň
Level 0–2: lower secondary Level 3–4: upper secondary Level 5–6: tertiary
0 Úroveň 0–2
0 Level 0–2 Level 3–4 Level 5–6
Zdroje: Eurostat, výběrové šetření pracovních sil.
Source: Eurostat, labour force survey.
Informační technologie – nezbytný nástroj
Information technology: an essential tool
V celé EU se stále více firem a domácností připojuje k internetu a stále více se obchoduje on-line, což zvyšuje efektivitu.
All over the EU, more and more firms and households are connected to the Internet, and more business is being done online — which boosts efficiency.
V roce 2006 mělo v EU-27 přístup k internetu více než 90 % podniků a 49 % domácností.
By 2006, more than 90% of businesses and 49% of households in the EU-27 had access to the Internet.
Situace v jednotlivých státech je však velmi odlišná.
However, there are big national differences.
Například v Nizozemsku mělo v roce 2006 přístup k internetu 80 % domácností, zatímco v Rumunsku to bylo jen 14 %.
For example, 80% of households in the Netherlands had Internet access in 2006 while in Romania this figure was only 14%.
Jednou z priorit EU je zajistit, aby všichni její občané měli rychlé a spolehlivé připojení k internetu a dokázali s ním pracovat.
One of the EU’s priorities is to ensure that all its citizens have fast, reliable access to the Internet and the skills to handle information technology.
„Digitální propast“ mezi lidmi v různých zemích a regionech je třeba zmenšit.
The ‘digital divide’ between people in different countries and regions must be narrowed.
Procento domácností s přístupem k internetu (2006)
Percentage of households with access to the Internet (2006)
Zdroj: Eurostat, průzkum využívání informačních a komunikačních technologií.
Source: Eurostat, survey on ICT usage.
Výzkum – klíč k budoucnosti
Research: key to the future
Výzkum a vývoj, zejména v oblasti nových technologií, je klíčem k budoucí hospodářské prosperitě a novým pracovním místům.
Research and development (R & D), especially in new technologies, holds the key to future economic growth and jobs.
Cílem EU je investovat mnohem více do výzkumu, aby nakonec na výzkum a vývoj vydávala stejné prostředky jako Spojené státy a Japonsko.
The EU’s aim is to invest more in research to bring its R & D spending in line with that of the United States and Japan.
Japonsko v roce 2004 investovalo do výzkumu a vývoje částku odpovídající 3,15 % jeho hrubého domácího produktu (HDP), USA 2,59 % a EU v průměru 1,92 %.
In 2004, Japan spent the equivalent of 3.15% of its gross domestic product (GDP) on R & D and the US 2.59%, compared with the EU average of 1.92%.
Za údajem pro EU se však skrývají značné rozdíly ve výdajích jednotlivých států.
But the EU figure masks considerable difference between national performances.
Údaje za rok 2005 ukazují, že Švédsko a Finsko již investují více než Japonsko, zatímco jiné země EU investují méně než 1 %.
Figures for 2005 show that Sweden and Finland already outspend Japan, while other EU countries spend less than 1%.
Celkové výdaje na výzkum a vývoj v procentech HDP (2005)
Total spending on R & D as a percentage of GDP (2005)
Údaje pro Belgii, Itálii, Maltu, Nizozemsko, Rumunsko, Slovinsko a Spojené království jsou z roku 2004 .
Figures are for 2004 for Belgium, Italy, Malta, the Netherlands, Romania, Slovenia and the United Kingdom.
Údaje pro Řecko jsou z roku 2003. Zdroj: Eurostat.
Figures for Greece are for 2003.Source: Eurostat.
Hlavními prioritami EU jsou zaměstnanost a vytváření většího počtu kvalitnějších pracovních míst pro její občany.
Employment and the creation of more and better jobs for its citizens are top priorities for the EU.
Unie musí také zajistit rovné příležitosti pro všechny, aby každý, kdo chce, mohl pracovat.
The Union must also help provide equal opportunities, so that everyone who wants to can work.
Cílem je zvýšit do roku 2010 počet zaměstnaných lidí v produktivním věku na 70 %.
The aim is to raise the number of people of working age with jobs to the level of 70% of the working-age population by 2010.
Co lidé v EU dělají?
The jobs people do
V padesátých letech dvacátého století pracovalo více než 20 % obyvatel EU v zemědělství a zhruba 40 % v průmyslu.
In the 1950s, more than 20% of the EU’s population worked in farming and around 40% in industry.
Od té doby se počet lidí pracujících v zemědělství a průmyslu snížil, a naopak oblast služeb zaměstnává čím dál více lidí .
Since then, employment in agriculture and industry has fallen while the number of jobs in the services sector has soared.
V roce 2004 byly více než dvě třetiny pracovních míst ve 25 státech EU právě v oblasti služeb.
By 2004, more than two thirds of jobs in the 25-nation EU were in the services sector.
V zemědělství to bylo 5 % a v průmyslu 27,9 %.
The figure for agriculture was 5.0% and for industry 27.9%.
Poslední čísla ukazují, že míra zaměstnanosti stoupá v oblasti služeb a klesá v zemědělství, zatímco počet pracovních míst v průmyslu zůstal relativně stabilní.
Recent figures show that, while employment levels continue to rise in services and fall in agriculture, the number of industrial jobs has remained relatively stable.
Procento pracovních sil zaměstnaných v zemědělství, průmyslu a službách v EU-27 (1998 a 2006)
Percentage of workforce employed in agriculture, industry and services, EU-27 (1998 and 2006)%
Zdroje: Eurostat, národní účty, roční průměr.
Sources: Eurostat, national accounts, annual average.
V roce 2006 mělo ve 27 členských státech EU práci 64,3 % lidí v produktivním věku.
In 2006, 64.3% of people of working age in the EU-27 had jobs.
Nejvyšší míra zaměstnanosti byla v Dánsku a nejnižší v Polsku.
The level was highest in Denmark and lowest in Poland.
Rozdíly jsou také mezi muži a ženami.
It is also different for men and for women.
Míra zaměstnanosti lidí ve věku od 15 do 64 let (2006)
Employment rate for 15 to 64-year-olds (2006)
Řešení nezaměstnanosti je pro EU naprosto zásadní.
Tackling unemployment is vital for the EU.
Míra nezaměstnanosti je v jednotlivých zemích a regionech různá.
The unemployment rate varies from one country and region to another.
V roce 2006 byla nejnižší míra nezaměstnanosti v Nizozemsku a Dánsku a nejvyšší byla v Polsku.
In 2006, the Netherlands and Denmark had the lowest level of unemployment, while Poland had the highest.
V průměru bylo v 27 členských státech EU v roce 2006 7,9 % nezaměstnaných ve srovnání s 4,6% ve Spojených státech.
Overall, 7.9% of the EU’s labour force in the EU-27 was unemployed in 2006, compared with 4.6% in the United States.