natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Učební osnovy fyziky a biologie v Hauptschulen nezmiňují ‚zapojení do diskuse spojené s vyhledáváním informací‘ a učební osnovy biologie v allgemein bildende höhere Schulen nehovoří o ‚komunikaci s ostatními žáky pomocí informačních technologií‘.
Slovenia: From 2005/06, national examinations are no longer compulsory at the end of the second cycle and have been abolished at the end of the first cycle.
Případný rozdíl v údajích, které se týkají učebních osnov pro výuku fyziky a biologie na úrovni ISCED 2, uvádí doplňující poznámka. ‚Schopnost zpracovat a prezentovat postupy a výsledky‘ představuje v učebních osnovách jeden z předepsaných nebo doporučených výsledků učení, zatímco ‚zpracování a prezentace postupů a výsledků‘ je předepsaná nebo doporučená učební aktivita.
‘Standardised examinations/tests’ refers to national examinations (or parts of examinations) or tests designed by central or higher education authorities for certification or for the purposes of pupil evaluation.
Je zajímavé, že zatímco od žáků na úrovni ISCED 2 se ve všech vzdělávacích systémech (s výjimkou Německa) očekává zapojení do diskuse o všech třech aspektech přírodovědných aktivit, v případě úrovně ISCED 1 je situace mnohem více diferencovaná.
A number of other countries are also considering introducing standardised science assessments, and an overview of current debates and reforms is given in section 4.4.
Téměř všude (ve 29 vzdělávacích systémech) žáci primárních škol diskutují o přírodních vědách ve vztahu ke společnosti a každodennímu životu.
For example, in Germany, standardised pupil assessments in physics and biology are under development in all Länder.
Tato aktivita se obvykle pojí s diskusemi o vyhledávání informací (ve 24 vzdělávacích systémech).
Baden-Württemberg, Bavaria and North Rhine-Westphalia have announced the introduction of such tests.
Spojitost mezi vyhledáváním informací (které představuje dovednost v nakládání s údaji a předpokládá určitou znalost různých zdrojů a kvality informací) a diskusí o širších společenských otázkách je tedy jasně patrná již na úrovni primárního vzdělávání.
Similarly, the French ministry of education directorate for evaluation and forward planning (DEP) is setting up standardised evaluation in science at the end of ISCED 1 and 2, to take place on a rolling basis approximately once every five years starting in 2007.
Přírodní vědy ve vztahu ke každodennímu životu mohou být pochopitelně východiskem diskusí založených na přirozeném chápání, pomocí nichž mohou učitelé
In the eight education systems where there are standardised pupil assessments at ISCED 1, the assessments are conducted for the purpose of evaluating pupil progress rather than for certification.
Jestliže předepsané nebo doporučené učební osnovy v daném vzdělávacím systému uvádějí alespoň jednu z daných činností, prezentace a předávání informací je vždy zmíněna, s výjimkou Slovenska v případě úrovně ISCED 1.
Where such assessments are conducted at ISCED 2, certification plays a more prominent role.
Protože učební osnovy pro nižší sekundární vzdělávání obsahují obecně více činností, je toto pravidlo patrnější na primární úrovni.
Certification is identified as the purpose of standardised pupil assessments at this level in five countries.
Dalším aspektem komunikace v přírodovědném vzdělávání je naučit se zpracovat a prezentovat postupy a výsledky. Náleží to k praktickým aktivitám, které zachycuje obr.
In four countries, the purpose of standardised pupil assessments at ISCED 2 is that of evaluation only.
3.4: uvedené postupy a výsledky jsou součástí pokusných nebo výzkumných činností v oblasti přírodních věd.
However, it needs to be noted that in the case of Malta, standardised pupil assessments at ISCED 2 take two forms.
Na nižší sekundární úrovni začleňují tento prvek do výuky všechny vzdělávací systémy bez výjimky.
The annual school examinations are conducted for evaluation purposes, whereas the Secondary Education Certificate Examination is conducted for the purpose of certification.
Na primární úrovni se neobjevuje jen v sedmi vzdělávacích systémech.
In Slovenia, national examinations have been abolished at the end of the first cycle and are no longer compulsory at the end of the second.
Diskuse a reformy
Types of skills/knowledge assessed
Učební osnovy pro výuku přírodovědných předmětů ve školách jsou v současné době předmětem diskuse a reforem v převážné většině evropských zemí.
Tests and examinations in school science evaluate a variety of skills.
Diskuse se soustředí na širokou paletu otázek (didaktické přístupy, vyučovací doba atd.) a v některých zemích je spjata s celkovou reformou kurikula.
In all cases, such tests and examinations are likely to require pupils to recall important scientific concepts such as Newton’s laws of motion or the basic ideas underlying photosynthesis.
Reformy, které se zaměřují na obsah vzdělávání, s sebou často nesou nutnost změn v dalších oblastech, jako je například hodnocení žáků (oddíl 4.4) a s předstihem i přípravu učitelů.
Science, however, is also a practical subject and school science courses place an emphasis on the acquisition of a number of practical scientific skills, although this emphasis varies from one country to another.
Například v Irsku byly (v roce 2003) zavedeny aktualizované učební osnovy spolu s široce pojatými programy dalšího vzdělávání učitelů.
These practical skills are augmented by a variety of other competences such as the ability to process and present data, to think scientifically and to present a problem in scientific terms (see Chapter 3).
V Portugalsku se od roku 2006/07 ve všech primárních školách zavádí nový program dalšího vzdělávání učitelů přírodovědných předmětů, který by jim měl pomoci vytvořit nové učební osnovy a zdokonalit výuku experimentálních činností v přírodovědných předmětech.
Figure 4.2a: Type of skills assessed by standardised national science examinations/tests (ISCED 1), 2004/05
Tento oddíl se nicméně zaměřuje jen na reformy a diskusi spojené s kurikulárními dokumenty, které probíhaly ve školním roce 2004/05.
Knowledge of experimental/investigative techniques
Několik zemí realizuje celkovou reformu, která se dotýká všech kurikulárních dokumentů.
Knowledge of and ability to apply basic mathematical skills
Německo v roce 2004 zavedlo pro určité vyučovací předměty na úrovni primárního a
Ability to frame a problem in scientific terms
Výuka přírodovědných předmětů veškolách v Evropě.
Chapter 4 – Standardised Pupil Assessments
Koncepce a výzkum sekundárního vzdělávání, včetně fyziky, chemie a biologie na úrovni ISCED 2, vzdělávací standardy.
ISCED 2
Učební osnovy se v důsledku toho v současné době radikálně mění.
Knowledge of scientific concepts/theories
Rovněž v Estonsku se mění veškeré kurikulární dokumenty pro školní vzdělávání.
Knowledge of experimental/investigative techniques
Toto kurikulum počítá se změnami ve struktuře i obsahu vzdělávání.
Knowledge of and ability to apply basic mathematical skills
Kapitola 3 – Obsah přírodovědných předmětů
Ability to summarise and present results and data
Obr. 3.7: Probíhající reformy nebo diskuse zaměřené na učební osnovy přírodovědných předmětů (ISCED 1 a 2), 2004/05
Ability to interpret and/or evaluate experimental or other information or evidence
Diskuse a/nebo reformy probíhají
Ability to frame a problem in scientific terms
Diskuse ani reformy neprobíhají
Ability to formulate scientific hypotheses
Údaje nejsou k dispozici
Science as an integrated subject
Například v Lotyšsku a Finsku se reformy týkají časových dotací přírodovědných předmětů.
Greece: ‘Knowledge of and ability to apply basic mathematical skills’ applies to assessment in physics only.
Ve Finsku se kromě toho s platností od roku 2006/07 v posledních dvou ročnících úrovně ISCED 1 přírodovědné předměty vyučují samostatně.
Latvia: Physics and biology are taught as separate subjects at ISCED 2, although the standardised examination at the end of this level is in science as an integrated subject.
V Portugalsku povede reforma vzdělávacího programu pro primární a nižší sekundární vzdělávání k revizi učebních osnov, které se v současné době používají.
Latvia, Netherlands and Poland: There are no standardised tests in science per se at ISCED 1, although science topics form part of a national testing programme.
Snahou je vnést do výuky prvek bádání/objevování, který je již přítomen v učebních osnovách pro primární vzdělávání jako tzv. la main à la pâte (metoda ‚bezprostředního kontaktu‘), a umožnit žákům, aby se významně podíleli na rozvíjení vlastních znalostí.
‘Standardised examinations/tests’ refers to national examinations (or parts of examinations) or tests designed by central or higher education authorities for certification or for the purposes of pupil evaluation.
V Řecku, Litvě a Lotyšsku se nyní vytvářejí nové metodické materiály pro výuku přírodovědných předmětů.
At ISCED 1, eight education systems test pupils’ knowledge of scientific concepts/theories.
Diskuse, která v současné době probíhá na Kypru, se zabývá redukcí učiva obsaženého v učebních osnovách, jehož objem je nadměrný ve srovnání s časovými dotacemi na výuku.
Knowledge of experimental/investigative techniques is required of pupils in six education systems. The United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland) and Latvia appear to test the widest range of skills at ISCED 1.
Učební osnovy pro výuku přírodovědných předmětů jsou v mnoha zemích předmětem reforem nebo diskusí.
In five education systems, these skills are tested in the context of science as an integrated subject.
Tyto reformy se zabývají tak různorodými tématy, jako je organizace výuky, obsah vzdělávání a metody.
Also noteworthy is the importance attached by some of the recent members of the European Union, such as Estonia, Latvia, Poland and Slovenia, to assessing a wide range of skills at both ISCED 1 and ISCED 2.
Jestliže se dotýkají celého obsahu školního vzdělávání, pokoušejí se vymezit vzdělávací standardy, například ve formě klíčových kompetencí, a rovněž mohou rozšířit autonomii škol při určování obsahu vzdělávání.
Viewed overall, the range of skills assessed in those countries with standardised school science examinations at ISCED 1 and, more widely, at ISCED 2, reflect the skills commonly associated with acting and thinking as a scientist would when planning, carrying out and reporting a scientific investigation.
Reformy tohoto druhu jsou zpravidla doprovázeny zaváděním nebo zintenzivněním externího hodnocení žáků pomocí testů, které měří jejich zběhlost a znalosti v porovnání se stanovenými standardy (viz kapitola 4).
It may be undertaken on a whole class basis or by pupils working individually or in small groups. It extends over a period of time, perhaps several weeks, and provides an opportunity for pupils to engage in a science-related study with a particular focus.
KAPITOLA 4 STANDARDIZOVANÉ HODNOCENÍ ŽÁKŮ
Chapter 4 – Standardised Pupil Assessments
Obvykle se odlišuje od hodnocení sumativního, které má posoudit, co žáci vědí, chápou a umějí, tj. vyhodnotit úroveň jejich výsledků. I když výstupy sumativního hodnocení mohou být využity i k podpoře učení, jeho hlavním účelem je potvrdit dosažené znalosti.
Three countries, Denmark, Latvia and Romania, have science-related project work with standardised assessment criteria at both levels of schooling, while three have such work only at ISCED 2.
Účel průběžného hodnocení může být formativní a/nebo sumativní.
Ireland is to introduce this approach to teaching and learning science at ISCED 2 in 2005/06.
Hodnocení, ať již má jakoukoli podobu, je těsně spjato s obsahem a procesem vyučování a učení. Interakce mezi těmito aspekty školního vzdělávání jsou značně silné a složité.
As with standardised tests and examinations, the absence of standardised assessment criteria for project work cannot be taken to mean that pupils are not required to acquire any of the skills commonly associated with such work, e.g. a knowledge of scientific concepts/theories or the ability to make scientific observations.
Výzkum ukazuje, že má-li být dosaženo cílů reformy učebních osnov přírodovědných předmětů, vyžaduje to odpovídající systém hodnocení, který tyto cíle podporuje,.
It is also important to recognise that identical assessment objectives can reflect significantly different types of project work.
Učitelé přírodovědných předmětů, podobně jako jejich kolegové, kteří vyučují jiné předměty, jsou si dobře vědomi toho, že znalosti a dovednosti, jejichž osvojení mají jejich žáci prokázat ve standardizovaných zkouškách a testech, silně ovlivňují obsah i způsob výuky.
For example, requiring pupils to display an ability to formulate scientific hypotheses in their project work tells us nothing about the precise hypotheses being formulated or about the nature of the scientific project to which they relate.
Mají vliv i na postoje žáků k učení, a především k tomu, co pro ně výuka přírodovědných předmětů ve škole znamená.
Likewise, an ability to make scientific observations can be developed in the context of very different kinds of project work, even within a given scientific discipline such as physics or biology.
Z toho důvodu mohou standardizované zkoušky nebo testy kurikulární a pedagogickou reformu buď brzdit, nebo naopak změny iniciovat.
In the six countries where these assessments take place, the context is different at ISCED 1 (integrated subject) from ISCED 2 (physics and biology).
Je proto důležité zjistit znalosti a dovednosti, které se pomocí standardizovaných testů či zkoušek používaných pro účely evaluace a/nebo certifikace hodnotí.
The range of skills/knowledge assessed is greater at ISCED 2 than at primary level except in Denmark, where the same skills are assessed at both levels.
Můžeme například s velkou mírou jistoty předpokládat, že všechny učební osnovy přírodovědných předmětů od žáků vyžadují, aby si osvojili a prokázali určitou znalost přírodovědných pojmů a teorií a přírodních zákonů (viz kapitola 3).
Figure 4.3: Standardised assessment of science-related project work (ISCED 1 and 2), 2004/05
Jestliže se takové testy provádějí, častěji se s nimi setkáváme na úrovni ISCED 2 (obr. 4.1).
Standardised assessment at ISCED 2
V rámci osmi vzdělávacích systémů se uskutečňuje standardizované hodnocení žáků na obou úrovních vzdělávání.
‘Standardised assessment of science-related project work’ means that the assessment criteria are specified by central or higher education authorities.
Doplňující poznámky
Current debates about assessment
Dánsko: S platností od roku 2007 budou žáci hodnoceni v přírodovědných předmětech na konci povinné školní docházky.
This section seeks to identify debates or planned changes relating to the assessment of the outcomes of school science.
Francie: Standardizovaná hodnocení žáků v přírodovědných předmětech budou od roku 2007 probíhat pravidelně na konci úrovně ISCED 1 a 2.
It is intimately connected with debates about the form and content of school science education, about how science teachers should be trained and about how to effect systemic change within schooling.
Lotyšsko, Nizozemsko a Polsko: Na úrovni ISCED 1 se nepoužívají žádné standardizované testy z přírodovědných předmětů jako takové, nicméně přírodovědná témata tvoří součást celostátního programu testování.
It is also part of a wider global phenomenon that reflects the concern of government and others to raise the standards of science education, to promote scientific literacy and to ensure that systems of assessment that are supportive of these objectives are in place.
Nizozemsko: Standardizované testy na konci úrovně ISCED 2 vykonávají pouze žáci předprofesního sekundárního vzdělávání (VMBO).
When a science curriculum is specified in terms of competences or learning outcomes rather than the more traditional list of scientific topics, the assessments undertaken closely reflect the specification of what pupils are required to know and be able to do.
Portugalsko: Rozsah celostátního hodnocení na úrovni ISCED 2 se již brzy zvětší a bude zahrnovat i přírodovědné předměty.
In all cases, however, a system of assessment should reflect and support the learning outcomes associated with the curriculum.
Slovinsko: Od školního roku 2005/06 již nejsou celostátní zkoušky na konci druhého cyklu povinné, na konci prvního cyklu byly zrušeny.
The changes/debates under way in various countries are of different types, although in some cases, a country is involved with more than one type of change.
‚Standardizované zkoušky/testy‘ jsou celostátní zkoušky (nebo části zkoušek) či testy koncipované ústředními nebo nejvyššími orgány školské správy za účelem certifikace nebo hodnocení žáků.
In countries with no tradition of national testing, it has been necessary to develop appropriate organisations or agencies to assume responsibility for such testing.
Řada dalších zemí zavedení standardizovaných hodnocení v přírodovědných předmětech rovněž zvažuje.
In many cases, such developments are associated with the specification of educational standards and/or tests that prescribe what pupils should know and be able to do at particular stages of their school science education.
Současné diskuse a reformy v této oblasti mapuje oddíl 4.4.
In Germany, for example, a new Institute for Quality Development in Education (Institut zur Qualitätsentwicklung im Bildungswesen) was founded in 2004 by the Länder.
Například v Německu se ve všech spolkových zemích vytvářejí standardizovaná hodnocení žáků ve fyzice a biologii.
The Länder have just begun to develop standardised pupil assessments in biology and physics (ISCED 1 and ISCED 2) and these will be introduced in the next few years.
Zavedení takových testů oznámily Bádensko-Württembersko, Bavorsko a Severní Porýní-Vestfálsko.
They follow the introduction of education standards in biology, chemistry and physics at ISCED 2 in December 2004.
Podobně i oddělení evaluace a prognóz francouzského ministerstva školství vytváří standardizované hodnocení v přírodovědných předmětech, které bude od roku 2007 probíhat periodicky přibližně jednou za pět let na konci úrovně ISCED 1 a 2.
These educational standards are binding on all Länder and the Institute has responsibility for further development of, and creating and administering standardised pupil assessments.
Kapitola 4 – Standardizované hodnocenížáků
Chapter 4 – Standardised Pupil Assessments
V osmi vzdělávacích systémech, v nichž je standardizované hodnocení žáků na úrovni ISCED 1 zavedeno, slouží toto hodnocení spíše k posouzení pokroku žáků než k certifikaci.
In Austria, where national education standards are currently being tested in pilot schools in German and mathematics at the end of ISCED 1 and 2 and in English at the end of ISCED 2, steps are being taken to develop similar standards for physics, chemistry and biology, although no detailed timetable or project plan currently exists.
Vydávání certifikátů na konci úrovně ISCED 1 již není ve většině školských systémů obvyklé.
In Finland, for example, although there are no national tests at either ISCED 1 or 2, the new national core curriculum specifies assessment criteria.
Pokud však takové hodnocení probíhá na úrovni ISCED 2, certifikace v něm hraje větší roli.
In Denmark, all science subjects will be assessed at the end of compulsory schooling starting from 2007.
V pěti zemích je certifikace důvodem, proč se na této úrovni vzdělávání standardizovaná hodnocení žáků provádějí.
Also in 2007, standardised science assessments will be organised in France and repeated approximately once every five years.
Ve čtyřech zemích je jediným účelem standardizovaného hodnocení žáků na úrovni ISCED 2 evaluace.
In Portugal, national assessment at ISCED 2 will shortly be extended to include science subjects, and the ministry of education is studying the implementation of a final national assessment at the end of the fourth year of schooling.
V případě šesti dalších zemí jsou účelem standardizovaného hodnocení žáků na úrovni ISCED 2 certifikace i evaluace.
In Malta, the National Minimum Curriculum (1999) includes science as one of its core subjects, but science is not included in the subjects currently tested at the end of primary education.
Nicméně je třeba zmínit, že na Maltě má standardizované hodnocení žáků na úrovni ISCED 2 dvě formy.
Debate about such inclusion is ongoing but no timescale has been set.
Každoroční školní zkoušky se pořádají za účelem evaluace, kdežto ′certifikační zkouška sekundárního vzdělání′ slouží k k vydání dokladu o dosažení sekundárního vzdělání.
Also in Malta, a review of the current National Certificate system has just been undertaken by the MASTEC Unit within the University of Malta and a number of proposals regarding assessment have been put forward.