natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(32) www.drugs.gov.uk/NationalStrategy/YoungPeople/Blueprint (33) PrevNet (www.prevnet.de).(34)www.forebyggingstiltak.no(35)Chování je považováno za důsledek sociálního učení prostřednictvím životních vzorů, norem, přístupů „důležitých osob“ (Bandura, 1977).
(32) www.drugs.gov.uk/NationalStrategy/YoungPeople/Blueprint (33) PrevNet (www.prevnet.de).(34)www.forebyggingstiltak.no(35)Behaviour is seen as a result of social learning by role models, norms, attitudes of ‘important others’ (Bandura, 1977).
Negativnípřístupy k užívání drog a ochrannému vnímání vlastní zdatnosti je možné se naučit nebo podmínit.
Negative attitudes to drug useand protective self-efficacy can be learned or conditioned.
Toto pojetí je základem vrstevnických vzorů a vzoru specifických životních dovedností.
This concept is the basis for peer models and the specific life skill model.
Tabulka 2: Školní prevence v Evropě
Table 2: School-based prevention in Europe
Cíle Primární
Objectives
Ochranné prostředí
Protective environment
Pedagogický vztah
Educational relationship
Plánují se
Planned
Poskytování sociálních služeb
Provision of welfare services
Začlenění do společnosti
Social inclusion
Není uvedeno
Sporadically
Poznámka:Není uvedeno: údaje nejsou k dispozici.(1)Je nutné vzít v úvahu, že neexistuje jednotná evropská definice „standardů/směrnic kvality“ a že se úroveň podrobností může lišit. Tato skutečnost má vliv na srovnatelnost údajů.
) n.a., no information available.It should be remembered that no common European definition of ‘quality standards and guidelines’ exists, and that the level of detail may vary, which influences comparability.
Kapitola 2: Školy, mládež a drogy
Chapter 2: Schools, youth and drugs psychology services (as in France and Cyprus), whichdepend on (self)-referrals.
Hlavním cílem selektivní prevence ve školách je krizováintervence a včasná identifikace žáků, kteří mají problémy.Účelem tohoto postupu je nalézt řešení na úrovni školy,které by zabránilo odchodu nebo vyloučení rizikovýchžáků ze školy, a tím zhoršení jejich situace.
Ireland has a new intensiveeducational welfare service to work with schools andfamilies in educationally disadvantaged areas in order toensure that children attend school regularly.
Selektivní přístupy na bázi komunit
Selective community-based approaches
Chybné generační vnímání užívání drog jako normální a společensky přijatelné je nejdůležitějším kognitivnímprvkem, kterým lze prevenci ovlivnit.
The erroneous perception of drug use as normal andsocially acceptable among the peer population is the mostimportant cognitive element that can be influenced byprevention.
Celoživotníprevalence užívání konopí mladými lidmi ve výši 30% veskutečnosti znamená, že více než dvě třetiny této populacenikdy konopí nepoužily a že to je opravdu „normální“.
In fact, a lifetime prevalence of cannabis useamong young adults of 30% means that more than twothirds of this population have never used cannabis, andthat is the true ‘normality’.
I přes doložený přínos technik, které se zaměřují na normativní postoje mladých lidí (Reis a kol., 2000;Taylor, 2000; Cunningham, 2001; Cuijpers a kol., 2002),jsou uvedené techniky užívány v Evropě jen zřídka.
However, despite the provenbenefit of techniques that address young people’snormative beliefs (Reis et al., 2000; Taylor, 2000;Cunningham, 2001; Cuijpers et al., 2002), they are rarelyused in Europe.
Národní protidrogové strategie a akční plány stále častěji a jasněji uvádějí, že se preventivní opatření konkrétnězaměřují na ohrožené skupiny.
National drug strategies and action plans are increasinglyand explicitly mentioning vulnerable groups to beparticularly targeted by prevention measures.
Tento přístup je ještěvýraznější v nových členských státech: Estonsku (děti ulice,zvláštní školy), Maďarsku, na Kypru a na Maltě, v Polsku(zanedbávané děti a mladí lidé z nefunkčních rodin) a ve Slovinsku.
This focus iseven stronger in the new Member States: Estonia (streetchildren, special schools), Cyprus, Hungary, Malta, Poland(neglected children and young people from dysfunctionalfamilies) and Slovenia.
Selektivní přístupy na bázi komunit se často zaměřují naohrožené mladé lidi na ulicích.
Selective community-based approaches mostly targetvulnerable young people on the streets.
Ve skandinávských zemíchmá tento přístup podobu „nočních hlídek“, kdy skupinyrodičů hlídkují v noci v ulicích.
In the Nordiccountries, the ‘Nightwalkers’ approach engages parentgroups in patrolling the streets.
Rakousko výrazněinvestovalo do zlepšení rovnováhy mezi strukturamiprotidrogové prevence, sociální výchovy a sociální práceprostřednictvím kursů, kvalitních příruček a společnýchseminářů, např. pro mladé sociální pracovníky v zařízeníchpro trávení volného času.
Austria has investedheavily in improving the balance between drug prevention,social education and social work structures throughcourses, quality guidelines and joint seminars, e.g. foryouth social workers in recreational settings.
Cílem je rovněž využívat strukturysociální práce s mladistými pro profesionální intervenceprotidrogové prevence.
The aim isalso to use youth social work structures for professionaldrug prevention interventions.
Norsko postupuje stejným směrem –zvyšuje spolupráci mezi školami, službami na ochranu dětía sociálními službami a posiluje příslušné interdisciplinárnísnahy.
Along the same lines,Norway boosts cooperation and strengthensinterdisciplinary efforts between school, child protectionservices and social services.
Metody rychlého posouzení a reakce („rapidassessment and response“, RAR) (36) – rychlé získáváníinformací (statistického materiálu) kombinované s rozhovory(dotazníky, ohniskové skupiny) a nebo sledováníproblémové oblasti – jsou v těchto projektech používány v Norsku, ale i v Německu a Nizozemsku.
RAR (rapid assessment andresponse) methods(36) — the speedy gathering ofinformation (statistical material) combined with interviews(questionnaires, focus groups) and/or observations of theproblem area — are used in these projects in Norway, butalso in Germany and the Netherlands.
Intervence zaměřené na vysoce rizikové čtvrti mají tradici v Irsku, Spojeném království a v menší míře i v Nizozemskua Portugalsku.
Interventions focusing on highrisk neighbourhoods have atradition in Ireland, the United Kingdom and, to a smallextent, the Netherlands and Portugal.
Německo (Stöver a Kolte, 2003, citováno v německé národní zprávě) a Francie však v současnédobě též navrhly opatření v této oblasti.
However, Germany(Stöver and Kolte, 2003, cited in the German nationalreport) and France have now also proposed action in thisarea.
Pro tyto země jezaměření protidrogové prevence na konkrétní geografickéoblasti podle sociálních kritérií zcela nové.
It is new for these countries to target drug preventionto particular geographical areas according to socialcriteria.
Členské státy se v rámci své politiky selektivní prevencerovněž rostoucí měrou zaměřují na konkrétní etnickéskupiny (např. Irsko, Lucembursko, Maďarsko).
Normative restructuring(e.g. learning that most peers disapprove of use),assertiveness training, motivation and goal-setting, as wellas myth correction, have proved to be very effectivemethods among vulnerable young people (Sussman et al.,2004) but are rarely used in selective prevention in the EU.However, intervention techniques in recreational settings(see ‘Prevention in recreational settings’, p.48) mostly takethe form of the provision of targeted information.
Orientacena etnický původ je důležitým aspektem například
Selective prevention in schools
Vzhledem k tomu, že ohrožené skupiny, na něž seselektivní prevence zaměřuje, často mívají značnézkušenosti s legálními a nelegálními drogami, omezuje sevětšina selektivních preventivních opatření na poskytováníspecifických informací, individuální poradenství a alternativy ve formě tvůrčích nebo sportovních aktivit.Nelze však zapomenout na to, že techniky používané v komplexních programech sociálních vlivů všeobecnéprevence jsou stejně účinné, ne-li účinnější, v prevenciselektivní.
Member States are also increasingly targeting specificethnic groups in their selective prevention policies (e.g. Ireland, Luxembourg, Hungary). For example, thefocus on ethnicity is an important aspect in Hungary,where the Roma population is at high risk of drug-relatedproblems owing to its social and cultural characteristicsand disadvantageous living conditions.
Normativní restrukturalizace (např. zjištění, že většina vrstevníků užívání neschvaluje), nácvik asertivity,motivace a stanovení cílů, včetně uvedení obecněuznávaných „pravd“ na pravou míru se ukázaly jakometody velmi účinné u ohrožených mladých lidí (Sussman a kol., 2004), v rámci selektivní prevence v EU jsou všakužívány jen zřídka.
There, peertraining, self-help groups, supervision, various preventionprogrammes and lowthreshold services for Roma areoperated by nongovernmental organisations (NGOs).
Intervenční techniky v zařízeních pro trávení volného času (viz část „Prevence v zařízeníchpro trávení volného času“, str.
Universal family-based prevention, mostly evening events,lectures, seminars and workshops for parents, is stillpopular in many Member States (Germany, France, Cyprusand Finland) despite the lack of evidence for itseffectiveness (Mendes et al., 2001).
48) však mají nejčastějiformu poskytování cílených informací.
However, in Greece,Spain, Ireland and Norway there have been interesting
(Příručka rychlého posouzení a reakce zaměřená na užívání psychoaktivních látek a zvláště na ohrožené mladé lidi)(http://www.who.int/docstore/hiv/Core/acknowledgements.html).
(http://www.who.int/docstore/hiv/Core/acknowledgements.html).
Výroční zpráva za rok 2005: Stav drogové problematiky v Evropě
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe prevention measures aimed at young people with ADHDare reported only from Germany and Sweden.
Nutnost indikované prevence v Maďarsku, kde je romská populace velmi ohroženaproblémy souvisejícími s drogami, a to vzhledem k svýmsociálním a kulturním rysům a znevýhodněným životnímpodmínkám.
In Germany, current estimates of the prevalence of ADHDsuggest that 2% to 6% of people between the ages of 6and 18 years are affected, making it one of the mostcommon chronic clinical pictures among children andyoung people.
Indikovaná prevence se zaměřuje na jednotlivce, u nichžbylo zjištěno, že jsou ohroženi rizikovými faktory, ježmohou vést k drogovým problémům, napříkladhyperaktivitou spojenou s poruchou pozornosti (ADHD).Opatření protidrogové prevence zaměřené na mladé lidi s hyperaktivitou spojenou s poruchou pozornosti jsou všakhlášena pouze z Německa a Švédska.
In Sweden, the preventive strategy for thesechildren includes cognitive and social training, andmethodologies are disseminated through training ofprevention professionals.
V Německusoučasné odhady prevalence hyperaktivity spojené s poruchou pozornosti naznačují, že 2–6% lidí ve věku 6 až 18 let je hyperaktivitou spojenou s poruchoupozornosti postiženo, což tuto poruchu činí jedním z nejběžnějších klinických stavů u dětí a mladých lidí.
As almost all pre-school childrenare reached by primary healthcare and most children goto primary school, the majority of children at risk could beidentified through systematic screening and subsequentindividualised interventions.
Všeobecná rodinná prevence, především ve forměvečerních akcí, přednášek, seminářů a workshopů prorodiče, je ve většině členských zemí i nadále populární (v Německu, Francii, na Kypru a ve Finsku), a to i přesnedostatečné důkazy o její účinnosti (Mendes a kol.,2001).
developments in selective prevention with families throughthe introduction of innovative concepts that go beyondfamilies/parents with drug problems and recognise therole of social, economic and cultural factors in drug use.
V Nizozemsku se při hodnocení projektůprotidrogové prevence pro rodiče-přistěhovalce došlo k závěru, že vhodným novým směrem bude standardizovanáintervence nabízená prostřednictvím sítí přistěhovalců, při níž se pracuje odděleně s muži a se ženami (Tarweij a Van Wamel, 2004).
Inthe Netherlands, the evaluation of drug prevention projectsfor immigrant parents concluded that a standardisedintervention offered via immigrant networks, with womenand men addressed separately, would be a feasible newdirection (Terweij and Van Wamel, 2004).
V Norsku byly ve třech městech zavedeny a hodnoceny kurzy rodičů „Parent Management Training“(PMTO, oregonský model), původně školicí metoda určenápro rodiny s dětmi s vážnými poruchami chování.
In Norway,‘parent management training’ (PMTO, the Oregon model),originally a training method for families with children withserious behavioural disorders, has been implemented andevaluated in three municipalities.
V dalšíchdvou zemích byl zaveden program Iowa Strengthening Families Program (ISFP) [Iowský program pro upevněnírodin].
In another two countries,the ‘Iowa strengthening families programme’ (ISFP) hasbeen implemented.
Tento intenzivní program rodinné intervence určenýpro ohrožené rodiny kombinuje výukové metody prostudenty (ve věku 10–14 let) se vzdělávacím programem pro jejich rodiče.
This intensive family interventionprogramme for families at risk combines teaching methodsfor students (10–14 years) with an educational programmefor their parents, aiming at drug prevention throughstrengthened family competence and family ties (Kumpferet al., 2003).
Jeho cílem je protidrogová prevenceprostřednictvím posílení způsobilosti rodiny a rodinnýchvazeb (Kumpfer a kol., 2003).
Indicated prevention focuses on individuals identified ashaving risk factors for drug problems, for instance attentiondeficit/hyperactivity disorder (ADHD). However, drug
Italský akční plán klade velký důraz na psychopatologickéstavy a závažné problémy chování dětí a mládeže, které, pokud jim není věnována pozornost v ranné fázi,jsou prediktivním faktorem užívání a zneužívání drog.
The Italian action plan places a strong focus onpsychopathological conditions and serious behaviouralproblems in children and adolescents which are predictiveof drug use and misuse if ignored at an early stage.
Mezi zjištěné problémy patří problémy s chováním, lehká mozková dysfunkce, úzkost doprovázená poruchaminálad, bulimie a psychogenní obezita, narušená osobnost,problémy s mezilidskou komunikací, posttraumatickéstresové poruchy a záchvaty paniky.
Theproblems identified include behavioural problems;hyperactivity and attention deficit; anxiety accompaniedby mood disorders; bulimia and psychogenic obesity;personality disturbances; interpersonal communicationproblems; post-traumatic stress disorders; and panicattacks.
Má se za to, že odpovědí na danou situaci jsou přístupy všeobecné i selektivní prevence.
Both universal and selective preventionapproaches are foreseen as responses.
Odhad užívání drog v populaci
Estimating drug use in the population
Užívání drog běžnou populací je hodnoceno průzkumy,jež poskytují odhady procenta populace, které užívalodrogy za definované časové období: celoživotní užívání(experimentování), užívání během posledních 12 měsíců(užívání v poslední době) nebo užívání během posledních
Drug use in the general population is assessed throughsurveys, which provide estimates of the proportion of thepopulation that has used drugs over defined periods oftime: lifetime use (experimentation), last 12 months’ use
30 dnů (užívání v současné době) (1).
(recent use) or last 30 days’ use (current use) (1).
Konopí je vůbec nejběžněji užívanou nelegální látkou v Evropě.
Cannabis is by far the most commonly used illegalsubstance in Europe.
Nedávné veřejné průzkumy ukazují, že 3 až 31%dospělých (ve věku 15–64 let) tuto látku vyzkoušelo nejménějednou (celoživotní užívání).
Recent population surveys indicatethat between 3% and 31% of adults (aged 15 to64years) have tried the substance at least once (lifetimeuse).
Nejnižší míra prevalenceceloživotního užívání byla zjištěna na Maltě (3,5%), v Portugalsku (7,6%) a Polsku (7,7%) a nejvyšší ve Francii(26,2%), Spojeném království (30,8%) a Dánsku (31,3%).Ve většině zemí (15 z 23 zemí, o nichž existují informace) se celoživotní prevalence pohybuje v rozmezí 10–25%.
The lowest prevalence rates of lifetime use are foundin Malta (3.5%), Portugal (7.6%) and Poland (7.7%) andthe highest in France (26.2%), the United Kingdom(30.8%) and Denmark (31.3%). In most countries (15 of23 countries with information) lifetime prevalence liesbetween 10% and 25%.
Užití konopí během posledních 12 měsíců uvádí 1–11%dospělých. Nejnižší míru prevalence hlásí Malta, Řecko a Švédsko a nejvyšší Česká republika, Francie, Španělskoa Spojené království.
Between 1% and 11% of adults report having usedcannabis in the last 12 months, with Malta, Greece and Sweden presenting the lowest prevalence rates and the Czech Republic, France, Spain and the United Kingdomthe highest.
Většina zemí (14) uvedla míruprevalence užívání v poslední době v rozpětí 3–7%.
Most countries (14) reported prevalence ratesof recent use of between 3% and 7%.
EMCDDA vypracovalo soustavu společných základníchbodů („evropský modelový dotazník“ (European Model Questionnaire, EMQ), která je používána ve většiněprůzkumů v členských státech EU nebo je s těmito průzkumykompatibilní.
The EMCDDA has developed a set of common core items(‘European model questionnaire’, EMQ) that isimplemented in, or compatible with, most surveys in the EUMember States.
Evropský modelový dotazník je součástízprávy, která je k dispozici na internetových stránkách EMCDDA (2).
The EMQ is included in a report availableon the EMCDDA website (2).
„Celoživotní užívání“ jako ukazatel současnésituace u dospělých může mít omezenou hodnotu (i kdyžmůže být vhodným ukazatelem u školních dětí), ale ve spojení s dalšími měřítky může poskytnout obrazoaspektech vzorců užívání (pokračování nebo přerušeníužívání) a o generační dynamice šíření užívání drog.„Užívání během posledních 12 měsíců“ je ukazatelemužívání drog v poslední době, i když často bývá takovéužívání příležitostné, a „užívání během posledních 30 dnů“je ukazatelem aktuálnějšího užívání v současné době, které bude zahrnovat osoby, které užívají drogy často.
‘Lifetime use’ may be of limitedvalue as an indicator of the current situation among adults(although it could be a reasonable indicator among schoolchildren), but in conjunction with other measures it can giveinsight into aspects of patterns of use (continuation ordiscontinuation of use) and the generational dynamics ofthe spread of drug use. ‘Last 12 months’ use’ gives anindication of recent drug use, although often this use will beoccasional, and ‘last 30 days’ use’ gives an indication ofmore current use, which will include people using the drugfrequently.
Více informací o metodice průzkumů obyvatelstva a metodicepoužívané v každém národním průzkumu naleznete ve Statistickém
Handbook for surveys about drug use among the general population
Z dostupných národních odhadů lze získat přibližný odhadcelkového počtu dospělých (ve věku 15–64 let) užívajícíchkonopí v EU.
An estimate of the total number of adults (15 to 64 years)using cannabis in the EU as a whole can be constructedfrom the available national estimates.
Uvedený postup naznačuje, že zhruba 20%celkové populace, neboli více než 62 milionů lidí konopíněkdy v životě vyzkoušelo.
This exercisesuggests that around 20% of the total population, or over62 million people, have ever tried cannabis.
Je-li posuzováno užívání konopív bližším časovém úseku (prevalence v posledním roce),jedná se asi o 6% dospělých, neboli více než 20 milionůlidí.
This figurefalls to around 6% of adults, or in excess of 20 millionpeople, when the more recent use of cannabis isconsidered (last year prevalence).
Pro srovnání: v celonárodním průzkumu užívání drog a zdraví provedeném v roce 2003 ve Spojených státech(SAMHSA, 2003) 40,6% dospělých (definovaných jakodvanáctiletí a starší) uvedlo, že konopí nebo marihuanuvyzkoušelo alespoň jednou a 10,6% uvedlo jejich užitíběhem posledních 12 měsíců.
For comparison, in the2003 United States national survey on drug use and health(SAMHSA, 2003), 40.6% of adults (defined as 12 yearsand older) reported having tried cannabis or marijuana atleast once and 10.6% reported having used it during theprevious 12 months.
Výsledky ve věkové skupině18–25 let byly 53,9% (celoživotní), 28,5% (posledních12 měsíců) a 17% (minulý měsíc) (37).
Among 18- to 25-year-olds, thefigures were 53.9% (lifetime), 28.5% (last 12 months)and 17% (last month)(37).
Jedenáct zemí uvedlo míry prevalenceužívání v poslední době v rozpětí 7–15%.
Recent use was reported by3–22% of young adults, with the lowest figures in Greece,Sweden, Poland and Portugal, and the highest in the United Kingdom (19.5%), France (19.7%), and the Czech Republic (22.1%) and 11 countries reportingrecent use prevalence rates of between 7% and 15%.
9–45% Evropanů ve věku 15–24 let uvádí, že vyzkoušelokonopí. Procento užívání se ve většině zemí pohybuje v rozmezí 20–35%.
Among 15- to 24-year-old Europeans, 9–45% claim tohave tried cannabis, with rates in most countries falling inthe range 20–35%.
Užívání v poslední době (běhemposledních 12 měsíců) uvedlo 4–32%. Ve většině zemí
Recent use (in the last 12 months) wasreported by 4–32%, with rates in most countries being in
Stejně jako v případě ostatních drog mladí dospělíopakovaně uvádějí vyšší míry užívání.
As is the case with other drugs, young adults consistentlyreport higher rates of use.
11–44% mladých Evropanů ve věku 15–34 let uvádí, že ve svém životěvyzkoušelo konopí. Nejnižší míra prevalence byla zjištěna v Řecku, Portugalsku a Polsku a nejvyšší ve Francii(39,9%), Spojeném království (43,4%) a Dánsku(44,6%).
Between 11% and 44% ofyoung Europeans aged 15 to 34 years report that theyhave ever tried cannabis, with the lowest prevalence ratesbeing found in Greece, Portugal and Poland and thehighest in France (39.9%), the United Kingdom (43.4%) the range 9–21%(38).
)Věkové rozpětí v průzkumu provedeném v USA (dvanáctiletí a starší) je širší než věk uváděný EMCDDA pro průzkumy EU (15–64 let).
)Note that the age range in the US survey (12 years and over) is wider than the age range reported by the EMCDDA for EU surveys (15–64 years).
Naopak věkové rozpětí mladých dospělých (18–25 let) je užší než rozpětí používané ve většině průzkumů EU (15–24 let).
On the other hand, the age range for young adults (18–25 years) is narrower than the range used in most EU surveys (15–24 years).
)Viz obrázek GPS-2 ve Statistickém věstníku 2005.
)See Figure GPS-2 in the 2005 statistical bulletin.
Kapitola 3: Konopí konopí během minulých 30 dnů (podíl těch, kteří s užívánímdrog pokračují).
Chapter 3: Cannabis
V posledních průzkumech uvedlo míru užívání v minulémměsíci 0,5–9% všech dospělých (v mnoha zemích v rozpětí 2–4%), 1,5–13% mladých dospělých (v mnohazemích v rozpětí 3–8%) a 1,2–16% osob ve věku 15–24 let (v mnoha zemích v rozpětí 5–10%) (obr. 3).
In recent surveys, rates of use in the last month werereported by 0.5–9% of all adults (with many countries inthe range 2–4%), by 1.5–13% of young adults (withmany countries in the range 3–8%) and by 1.2–16% of15- to 24-year-olds (with many countries in the range5–10%) (Figure 3).
Dle velmi hrubých odhadů užívá v současné době konopí 1 z 10 až 20 mladých Evropanů.
A very rough estimation will be that1in 10 to 20 young Europeans is a current user ofcannabis.
Mezi země s nejnižšíprevalencí užívání v současné době patří Malta, Řecko,Švédsko, Polsko a Finsko, zatímco ve Spojeném království a Španělsku byl tento typ prevalence nejvyšší.
The countries with the lowest current prevalencerates included Malta, Greece, Sweden, Poland and Finland, while the United Kingdom and Spain had thehighest.
Stejně jako u dalších nelegálních drog je míra užívánípodstatně vyšší u mužů než u žen, i když velikost tohoto rozdílu se v jednotlivých zemích liší.
As with other illicit drugs, rates of cannabis use arenotably higher among males than among females,although the extent of this difference varies betweencountries.
Poměr muži –ženy u celoživotní zkušenosti se pohybuje od 1,25:1 do 4:1 (1,25 až 4 muži na jednu ženu) a v případě užívání v současné době se tento poměr pohybuje od 2:1do 6:1.
The male–female ratio for lifetime experiencevaries from 1.25:1 to 4:1 (1.25 to 4 men for each woman)and for current use from approximately 2:1 to 6:1.