natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dne 20. července roku 2005 mne viceprezident Evropské komise Jacques Barrot jmenoval jedním z šesti koordinátorů Transevropské dopravní sítě (TEN-T).
On 20July 2005 I was appointed by European Commission Vice-President Jacques Barrot to be one of the six transEuropean transport network (TEN-T) ‘coordinators’.
Komise těmito akty, které byly mezitím schváleny Radou i Evropským parlamentem, chtěla dát nový impulz celé řadě prioritních železničních projektů a úkolem koordinátorů je usnadňovat jejich realizaci, zejména těch, které se týkají dopravy přes hranice jednotlivých států.
The Commission’s objective in making these appointments, which have since been approved by the Council and European Parliament, was to give new political impetus to a number of priority rail projects. The job of the coordinators is to facilitate implementation of these projects, especially those with a cross-border dimension
Pokud má být nicméně projekt úspěšný, bude třeba mezi zúčastněnými pěti zeměmi značné politické jednoty ve věci jeho přínosu, a má-li se rozběhnout, vyžádá si to opravdové rozhodnosti.
The project will also provide a sustainable alternative to road transport for freight and ultimately passengers travelling in this direction.
Já za jeden ze svých stěžejních úkolů považuji zmíněné jednotě cíle a vize pomáhat, a zůstanu proto v aktivním kontaktu se zainteresovanými stranami, tedy potenciálními zákazníky a uživateli, sociálními partnery, regionálními i místními úřady, výrobci železničních systémů i samotnými provozovateli této dopravy.
A number of Baltic State governments already view the Rail Baltica link as a tool for development and already there seems to be competition developing between the Baltic cities as to which route the line should take. I see this as a healthy sign.
Já osobně jsem zodpovědný za tzv. Železnici Pobaltí („Rail Baltica“).
I will therefore remain actively engaged with all the stakeholders.
Je to nápaditý projekt strategického významu a udržitelného charakteru, který se týká železniční dopravy ve čtyřech nových členských státech EU při Baltském moři, tedy v Polsku, Litvě, Lotyšsku a Estonsku, a ve Finsku.
This is an imaginative, strategic and sustainable rail transport project involving the four new EU Member States on the Baltic Sea — Poland, Lithuania, Latvia and Estonia — together with Finland.
Rail Baltica, jejíž trasa vede ve směru sever-jih z Helsinek do Tallinu a dále do Varšavy, spojí pobaltské země a Polsko přímo s centrem Evropské unie, což posílí jednotný trh a prohloubí integraci států, kterými prochází.
With its north–south axis running from Helsinki to Tallinn and on to Warsaw, Rail Baltica will link the Baltic States and Poland directly to the heart of the European Union, strengthening the single market and improving the integration of the countries through which it passes.
Jedinou oblastí, kde se země Pobaltí stýkají se zbytkem EU, je pouhých sedmdesát kilometrů dlouhá hranice mezi Litvou a Polskem, takže vytvoření efektivního a udržitelného dopravního spojení přes tuto hranici má velký význam, a to jak pro dotčené státy, tak pro Unii jako celek.
The short 70 km border that divides Lithuania and Poland is the only land link between the Baltic States and the rest of the EU. The creation of eff ec-tive and sustainable transport links across this border is therefore of great importance not only for the countries concerned but for the EU as a whole.
Pokud se týče financování, až 80 % celkových nákladů na Rail Baltica – přesněji řečeno „Prioritní projekt TEN-T č. 27“, jak zní úplný oficiální název – může za jistých okolností nést Fond soudržnosti.
As to finance, the costs of Rail Baltica — or rather ‘TEN-T priority project 27’, to give the full official title — can be borne by the Cohesion Fund for up to 80 % of the total in certain circumstances.
Nakonec to samozřejmě bude záviset na příslušném objemu peněz finančního výhledu na léta 2007–2013 (1), avšak některé vlivné politické osobnosti, obzvláště pak řada členů Evropského parlamentu, jsou za plné financování prioritních dopravních projektů.
While it ultimately depends on the amount of the 2007–13 financial perspectives (1), some influential political figures, in particular many MEPs, are in favour of full financing of priority transport projects.
Já osobně jsem si trasu z Helsinek do Varšavy i celou postupně projel (občas například s novináři), abych se na vlastní oči seznámil se současným stavem infrastruktury a vyhodnotil veškerá zpoždění a úzké průchody.
I have travelled the Helsinki to Warsaw route myself, sometimes with journalists, to see with my own eyes the present state of infrastructure and to measure the delays and bottlenecks.
Jsem odhodlán být velmi aktivním a pomoci zajistit, aby byl tento významný evropský regionální tah co nejdříve hotov.
I intend to be very active in helping to ensure that this major European regional
Generální ředitelství pro regionální politiku Evropské komise coby předběžný krok pracuje na studii, zda je projekt uskutečnitelný.
As a preliminary step, the Regional Policy DG is carrying out a feasibility study that should be completed by the end of 2006.
Studie, která by měla být hotova do konce roku 2006, má potvrdit, či naopak vyvrátit ekonomickou schůdnost zmíněného železničního spojení a vzít v úvahu i řadu souvisejících aspektů, především klíčovou otázku ekologického dopadu projektu.
This aims to determine the potential economic viability of the rail link while also taking a number of related aspects into account, most notably the project’s environmental impact.
Po vstupních rozhovorech s příslušnými politickými představiteli věřím, že zmodernizovaná železnice z Tallinu do Varšavy může být z ekonomického hlediska realizovatelná, je ale třeba vyčkat na závěry studie.
Following initial discussions with the political authorities I am hopeful that an improved rail link from Tallinn to Warsaw can be economically viable, but we must await the study findings. findings.
Železnice Pobaltí bude přitahovat podnikatelskou sféru k jejímu koridoru, kterým již dnes prochází silnice zvaná Via Baltica.
The Rail Baltica link will attract businesses along the corridor that is already served by the ‘Via Baltica’ road link.
Pokud se týče rozvoje prostoru, stane se trať závěrečnou etapou činnosti Interreg v oblasti Baltského moře, a navíc bude moci propojit Polsko a pobaltské státy s „Nordickým trojúhelníkem“, o němž v současnosti diskutují skandinávské země, jakož i s Ruskem, včetně hustě osídleného regionu Sankt Petěrburk.
In terms of spatial development, it will complete the Interreg action in the Baltic Sea area. It will also be able to link Poland and the Baltic States with the ‘Nor-dic triangle’ currently being discussed by the Scandinavian countries, as well as linking Russia and the heavily populated St. Petersburg region.
) V době psaní tohoto článku (listopad 2005) ještě finanční vý-
) The 2007–13 financial perspectives were not yet known at the
Projekt se též stane udržitelnou alternativou silniční dopravy v dané oblasti, a to nákladní, ale v bu- hled na léta 2007–2013 nebyl znám.
The current traffic flow in the area remains largely east–west due to the large quantities of Russian products, principally raw materials, which are bound for the EU by way of the Baltic ports.
„Rozšíření přístavu Barcelony znamenalo odklonit Llobregata respektovat životní prostředí“
‘Expanding the Port of Barcelona involved diverting the Llobregat and respecting the environment’
Josep Oriol, generální ředitel, přístav v Barceloně služby zákazníkům).
Josep Oriol, General Manager, Port of Barcelona proved customer service).
Jen počet kontejnerů se má podle očekávání zvýšit z dvou na šest milionů ročně, jinými slovy na 90 milionů tun.
The number of containers is expected to increase from two to six million, making an annual volume of 90 million tonnes.
V rámci tohoto rozsáhlého projektu se též zlepší přístup z pevniny, což bude rozšířený přístav rozhodně vyžadovat.
This vast project also involves providing the improved access that the larger port will require.
Klíčovým momentem v dějinách barcelonské dopravy bylo odklonění toku Llobregatu, které začalo v roce 2000 a skončilo o čtyři roky později.
Started in 2000 and completed in 2004, diverting the path of the River Llobregat was a key moment in Barcelona’s history of transport.
Již některé ambiciózní projekty na zdejší „přístav a volnou zónu“ z prvních dekád 20. století navrhující výstavbu rozsáhlé přístavní infrastruktury jižně od hory Montjuïc tuto řeku označovaly za fyzickou překážku takového přístavu v budoucnosti.
Some ambitious projects for the ‘port and free zone’ put forward in the early decades of the 20thcentury, which envisaged building major port infrastructure south of Mount Montjuïc, already saw the River Llobregat as the physical limit of the future port.
Hospodářský růst země a tedy i přístavu v Barceloně ovšem výrazně zpomalily španělská občanská válka a následné období mezinárodní izolace.
The Spanish Civil War and period of international isolation that followed subsequently slowed Spanish economic growth considerably and that of the Port of Barcelona along with it.
Ekonomika tohoto státu se znovu začala otevírat okolnímu světu až v roce 1959 díky tzv.
The 1959 ‘stabilisation plan’ marked the resurgence of the Spanish economy and its reopening to the outside world.
Stabilizačnímu plánu a Barcelona znovu zaujala své postavení zaoceánského přístavu, takže se opět začala pociťovat potřeba jeho zvětšení.
Barcelona went on to regain its role as an inter-oceanic port and the need to expand was once again felt.
Podmínkou pro takové rozšíření, a to ještě před jeho zahájením, byl právě odklon Llobregatu.
Diverting the River Llobregat was a precondition for port expansion.
První plány se objevily již v šedesátých letech minulého století, některé – například ten, s nímž přišla Obchodní, průmyslová a námořní komora Barcelony – však navrhovaly postup s výrazným dopadem na životní prostředí, kdy by do moře řeka nově vtékala devět kilometrů na jih od stávajícího ústí.
It was first envisaged in the 1960s and certain projects at the time — such as the one drawn up by the Barcelona Chamber of Commerce, Industry and Navigation — proposed works that would have had a very significant ecological impact, with a rerouting of the river to flow into the sea nine kilometres south of the present outlet.
Při rozšiřování přístavu v Barceloně je maximální pozornost věnována životnímu prostředí, případné negativní dopady prací má snižovat řada opatření.
Maximum attention is being paid to the environment in extending the Port of Barcelona, with a set of measures designed to reduce the possible negative impact of the works.
Přísně se dodržují veškeré přístavní vyhlášky, jakož i příslušná ekologická legislativa, a projekt obsahuje i řadu direktiv, které by měly zlepšit stav celé delty Llobregatu.
In addition to strictly respecting the port regulations and environmental legislation, the port development includes a number of provisions designed to improve the state of the Llobregat delta as a whole.
V jedné části bývalého říčního koryta byly například zachovány mokřady o rozloze deseti hektarů, aby mohla být chráněna tamní fauna.
For example, a 10-hectare area of wetlands has been preserved at the site of the former riverbed in order to protect the fauna that lives there.
Také další operace, která právě probíhá, totiž dovoz milionů tun písku na vytvoření dva kilometry dlouhé pláže jižně od nového ústí řeky do moře, je důkazem odhodlání přístavních úřadů vytvořit udržitelnou infrastrukturu respektující životní prostředí.
Another operation currently under way — the import of millions of tonnes of sand to lay out a 2 km long beach south of the new river mouth — is a further example of the desire of the port authorities to create sustainable infrastructure that respects the environment.
V roce 1994 pak úřady poprvé předložily projekt, kterému se začalo říkat „Plán Delta“.
It was in 1994 that the authorities first came up with what has since become known as the ‘Delta plan’.
Rozhodující částí celé škály prací, zahrnující rozšíření přístavu, ale i modernizaci letiště a vybudování nových silničních a železničních spojení, jakož i čističky vod a rozsáhlého chráněné území, by podle tohoto plánu bylo usměrnění Llobregatu a jeho odklonění o dva kilometry.
Under this plan, the canalisation and rerouting by two kilometres of the Llobregat is the central feature of a range of works that not only expands the port but also develops the airport, provides new road and rail links, a water purification station and a vast protected natural area.
Když tedy byla řeka přeložena, mohly konečně v prosinci 2001 začít práce na rozšíření barcelonského přístavu, a to s rozpočtem jedné miliardy EUR, z čehož 277 milionů poskytuje Fond soudržnosti.
After rerouting the river, work on expanding the Port of Barcelona was finally able to start in December 2001.
Celková plocha přístavu je zvětšována o 1 265 hektarů (2,3x v porovnání s dnešním stavem) a staví se též třicet kilometrů mol a nábřeží.
With a budget of EUR 1 billion, including EUR 277 million from the Cohesion Fund, the expansion involves increasing the port surface area by 1 265 hectares (2.3 times its present size) and the construction of 30 km of quays.
Současné práce jsou jakýmsi základem, na němž se přístav bude moci rozvíjet, a to jak kvantitativně (nová mola, jeřáby, přístupové cesty), tak kvalitativně (nové námořní trasy, vícero spojení v rámci Evropy, zlepšené
The current works are the basis on which the port will be able to develop, both quantitatively (new quays, new cranes, new access routes) and qualitatively (new sea routes, more European links, im-
Nová přístaviště mohou přijímat velké lodě.
The new quays can take very large ocean liners.
BULHARSKOObnova letiště v Sofii
BULGARIARenovation of Sofia airport
Celkové náklady: 51 422 000 EURPříspěvek EU: 38 566 500 EUR
Total cost: EUR 51 422 000EU contribution: EUR 38 566 500
Celkové náklady: 148 756 000 EURPříspěvek EU: 50 000 000 EUR
Total cost: EUR 148 756 000EU contribution: EUR 50 000 000
„Sofijské letiště je hlavní vstupní bránou do Bulharska pro podnikatele i turisty, jeho stávající vybavení však poskytuje jen velmi nízkou úroveň služeb jak pro cestující, tak pro letecké společnosti.
‘Sofia airport is the principal entry point for businessmen and tourists into Bulgaria. Yet its present facilities provide a poor level of service for passengers and operators alike.
Tento projekt ISPA znamená výstavbu nového pasažérského terminálu a příslušné infrastruktury, tedy přístupových cest, stání taxi, parkovišť, atd., a je součástí většího projektu, zahrnujícího rozšíření a přestavění ranveje, aby mohla být používána i většími letadly, a snížení hlučnosti, která obtěžuje obyvatele So-fi fie.“
This ISPA project involves the construction of a new passenger terminal and related infrastructure: access roads, taxiways, parking areas, etc. It forms part of a wider project that includes the extension and realignment of the runway to cater for larger aircraft and to reduce noise disturbance for the residents of Sofia.’ a.’
V Žilině se kříží s 6. koridorem do Varšavy a dál do Gdaňsku u Baltského moře.
In Žilina, it crosses the sixth corridor that runs to Warsaw and then on to Gdansk on the Baltic.
Hlavním cílem modernizace výše zmíněné trati je zajistit dobrý přístup k Transevropské dopravní síti, jakož i vysoce kvalitní železniční spojení mezi příslušnými zeměmi.
The main objective of this line modernisation is to ensure good access to the transEuropean transport network and ensure high quality rail links between the countries in question.
Práce financuje ISPA a měly proběhnout od března 2002 do prosince 2005, přičemž zahrnovaly především výstavbu 750 metrů dlouhé estakády z předpjatého betonu, odstranění úrovňových přejezdů a obnovu všech stanic mezi bratislavskou čtvrtí Rača a Trnavou.
The works, carried out between March 2002 and December 2005, were financed by ISPA and included in particular the construction of a pre-stressed concrete prelocation 750 metres in length, the removal of level crossings and renovation of all stations between Bratislava Rača and Trnava.
Nová trať, která bude bezpečnější a tišší, umožní vlakům dosahovat rychlosti až 160 kilometrů v hodině.“
The safer and quieter line will allow trains to travel at speeds of up to 160 km/h.’
ŠPANĚLSKORozšíření přístavu v Gijonu
HUNGARYExtending the Budapest ring road
MAĎARSKORozšíření budapešťského silničního okruhu
SPAINExpansion of the port of Gijon
Celkové náklady: 334 893 000 EURPříspěvek EU: 284 659 050 EUR
Total cost: EUR 334 893 000EU contribution: EUR 284 659 050
Celkové náklady: 563 900 000 EURPříspěvek EU (Fond soudržnosti): 247 500 000 EURÚvěr EIB: 250 000 000 EUR
Total cost: EUR 563 900 000EU contribution (Cohesion Fund): EUR 247 500 000EIB loan: EUR 250 000 000
„Fond soudržnosti spolufinancuje výstavbu dálnice kolem maďarské metropole.
‘The Cohesion Fund is co-financing the construction of a motorway around the Hungarian capital.
Dokončením východního úseku dlouhého 26,5 km se vzájemně propojí dálnice M1, M3, M5 a M7, jakož i řada silnic 1. třídy směřujících do Budapešti.
Completion of the 26.5 km eastern section will link up the M1, M3, M5 and M7 motorways as well as a number of national roads running into Budapest.
Tento projekt sníží v hlavním městě země dopravní zácpy, a bude tedy znamenat konec každodenní noční můry řidičů.
By relieving congestion in the capital, the project will mark the end of a daily nightmare for motorists.
Nový silniční okruh zvýší rychlost tranzitní dopravy, zejména vozidel převážejících těžký náklad, zredukuje úroveň znečištění v Budapešti a podpoří příchod podnikatelské sféry do této oblasti.
In addition to providing a smoother flow of transit traffic, especially heavy goods vehicles, the new ring road will reduce pollution in the city and encourage new businesses to move into the area.
Infrastruktura odpovídá nejpřísnějším ekologickým i bezpečnostním normám, práce mají být hotovy v listopadu 2007.“
The infrastructure respects the strictest environmental and safety standards. The works are due for completion in November 2007.’
„Evropská unie významnou měrou přispívá k modernizaci španělské přístavní infrastruktury.
‘The EU is making a major contribution to modernising Spanish port infrastructure.
Evropská investiční banka (EIB), která je partnerem strukturálních fondů, přitom své úvěrové financování doplňuje i technickou pomocí, zejména při vyhodnocování příslušných potřeb.
A partner of the Structural Funds, the European Investment Bank (EIB) complements loan financing with technical assistance, especially for needs evaluation.
Jedním z nedávných příkladů je velmi slibná investice v Gijonu, složená z peněz Fondu soudržnosti a půjčky EIB.
One recent example is the very promising investment made in Gijon.
Jde o rozšíření tohoto hlavního přístavu provincie Asturias s cílem zvýšit překladovou a skladovací kapacitu, využívanou v Gijonu námořní nákladní dopravou, konkrétně pak zpevnit vlnolamy a zvětšit sklady a kotevní prostory určené pro potřeby mohutnějších lodí.“
Financed by the Cohesion Fund coupled with an EIB loan, the expansion of the main port in Asturias aims to increase the handling and storage capacities for sea freight passing through Gijon. The project mainly involves strengthening the breakwaters and expanding the storage and berthing areas to cater for larger ships.’
Andrew Allen, Evropská investiční banka ALLEN@eib.org
Andrew Allen, European Investment Bank ALLEN@eib.org
Členské státy EU, jakož i jednotlivé regiony, připravují blížící se programové období na léta 2007–2013.
Tapestry (Travel awareness publicity and education supporting a sustainable transport strategy in Europe) was set up to evaluate the effectiveness of campaigns for sustainable transport, in three fields: alternatives to road (intermodality); public transport; safety, health and the environment.
Rozsáhlé informace a důležité dokumenty, které budou zajímat všechny zainteresované strany, lze najít na internetových stránkách Inforegio.
The project results, which can be consulted on this site, include 16 case studies culminating in a set of ‘best practices’ and recommendations for those involved in transport policy at European level.
Cílem je usnadnit vzájemnou komunikaci mezi těmito stranami a také informovat širokou veřejnost, jak věci postupují.
A series of tools (studies, network of services, pilot actions, etc.) are available in the languages of the countries concerned: Italy, France, Switzerland, Austria and Slovenia.
Máte-li jakékoliv dotazy nebo příspěvky, neváhejte a pošlete je generálnímu ředitelství pro regionální politiku.http://europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/2007/index_cs.htm
The aim is to facilitate exchanges between these stakeholders and to inform the general public about progress. Do not hesitate to address your questions and contributions to the Regional Policy DG.http://europa.eu.int/comm/regional_policy/debate/forum_en.htm
© Evropská společenství, 2005Reprodukce povolena, pokud je uveden zdroj.
© European Communities, 2005Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
Evropská komise, generální ředitelství pro regionální politiku Odbor 01 – Informace a komunikace Thierry Daman Avenue de Tervuren 41, B-1040 Brusel Fax (32-2) 29-66003E-mail: regio-info@cec.eu.int Internet: http://europa.eu.int/comm/dgs/regional_policy/index_en.htm
European Commission, Directorate-General for Regional Policy Unit 01 — Information and Communication Thierry Daman Avenue de Tervuren 41, B-1040 Brussels Fax (32-2) 29-66003E-mail: regio-info@cec.eu.int Internet: http://europa.eu.int/comm/dgs/regional_policy/index_en.htm
Informace týkající se regionální pomoci Evropské unie najdete nahttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Information on the European Union’s regional aidhttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Cílem je usnadnit vzájemnou komunikaci mezi těmito stranami a také informovat širokou veřejnost, jak věci postupují.
The ‘Women alp net’ is a network set up by Interreg IIIB (transnational cooperation) on the assumption that women have a role to play in creating a more balanced and sustainable alpine space.
Máte-li jakékoliv dotazy nebo příspěvky, neváhejte a pošlete je generálnímu ředitelství pro regionální politiku.http://europa.eu.int/comm/regional_policy/funds/2007/index_cs.htm
A series of tools (studies, network of services, pilot actions, etc.) are available in the languages of the countries concerned: Italy, France, Switzerland, Austria and Slovenia.
Evropská komise, generální ředitelství pro regionální politiku Odbor 01 – Informace a komunikace Thierry Daman Avenue de Tervuren 41, B-1040 Brusel Fax (32-2) 29-66003E-mail: regio-info@cec.eu.int Internet: http://europa.eu.int/comm/dgs/regional_policy/index_en.htm
Information on the European Union’s regional aidhttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
Informace týkající se regionální pomoci Evropské unie najdete nahttp://europa.eu.int/comm/regional_policy/index_en.htm
The aim of ESPON (European Spatial Policy Observation Network), funded by the Interreg initiative, is to present the results of the latest studies on the structures, dynamics and impact of European spatial planning policy.
Doprava: hnací síla rozvoje regionů
227 000), which this year celebrates its 1 200th anniversary, is a city undergoing radical change.
Španělsko
Page 32
Doprava: hnací síla rozvoje regionů se již zbavil obou svých diktátorů a jedna i druhá země vstoupily do Evropské unie. „Mezi obydlenými místy Evropy to zřejmě bude to s největší vzdáleností mezi dvěma mosty, které zde činí sto kilometrů!
The region’s strategic importance could increase greatly, however, if China — as it is currently contemplating — chooses to save time by dispatching its products by rail across Siberia to the Baltic ports rather than by boat through the Suez Ca- time this article was written (November 2005).
Doprava: hnací síla rozvoje regionů
Others came from European institutions or associations, exchange and cooperation networks, development agencies, study centres and consultancy offices, universities, socio-professional organisations, etc.
Doprava: hnací síla rozvoje regionů inforegio panorama
Transport, a driving force for regional development inforegio panorama