natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jeden program týkající se ovoce a zeleniny vytyčoval jasně vyčíslené cíle („dosáhnout průměrné spotřeby 6,2 kusů ovoce a zeleniny denně na osobu“; „docílit průměrné úrovně spotřeby 4 jablek týdně na osobu“; „kiwi: docílit míry průniku na trh 60 %“) a dokonce uváděl, že „plnění těchto cílů bude každoročně monitorováno“.
One ‘Fruit and vegetables’ programme set specific objectives (‘to achieve average fruit and vegetable consumption of 6,2 portions per day and per person’; ‘to achieve an average level of consumption of four apples per week per person’; ‘kiwis: to achieve a 60 % market penetration rate’) and even stated ‘The progress made in achieving these objectives will be monitored annually’.
Posuzované zprávy však neuváděly jediný ukazatel odpovídající plánovanému monitorování.
Butthereportsthat wereexamined did not contain any indicator corresponding to this planned monitoring.
Jeden program týkající se vína předpokládal 10 milionů kontaktů, příslušné zprávy však žádné monitorování tohoto ukazatele neobsahovaly.
One‘Wine’ programme wasforecasting 10 million contacts, butthe correspondingreports did not contain any monitoring of this indicator.
Ve zkoumaném vzorku byly zjištěny tři případy.
Three examples were found in the sample that was examined.
Většina zpráv uvádí kvantitativní ukazatele, které nejčastěji informují o „počtu navázaných kontaktů“.
(b)Most reports contain quantitative indicators but these are mostly of the type ‘number of contacts generated’.
Tento druh ukazatelů sice může přispět k hodnocení dopadu opatření, ovšem ve vztahu k plnění reálných cílů programů, tedy zvýšení tržeb nebo zlepšení znalostíspotřebitelů, není postačující.
Althoughthistype of indicator can contribute to the evaluation of the impact of the measures,itisofteninsufficient whenitcomestothereal objectives of programmes designedtoincrease sales orimprove consumer knowledge.
Některé zprávy 8 neuvádějí ukazatele dopadu, přestože byly při schválení programu vyhlášeny.
(c)Certain reports8 do not contain the impact indicators which were announced whenthe programme was approved.
Zjištění Účetního dvora, že jednotlivé programy se na základě dostupných informací obtížně hodnotí, bylo částečně potvrzeno různými již zmíněnými hodnoceními.
The Court’s observation concerning the difficulty of evaluating the impact of the various programmes on the basis of theinformation available is in part borne out by the various evaluations that have already been mentioned.
Z většiny těchto hodnocení sice vyplývá závěr o existenci kladných dopadů (viz bod 29), avšak tato hodnocení zároveň zdůrazňují, že účelnostseobecněneměřínebose měříobtížněažejenapříklad obtížnézjistit přímousouvislost mezi programya případným pozorovaným vývojem prodeje nebo poptávky. Zdůrazněnojerovněž, že seobtížně měříiefektivnost programů(poměrnáklady/dopad)(viz rámeček 6).
The fact is that, whilst most of the evaluations conclude that the various measures do have a positive impact (see paragraph 29), they emphasise that effectiveness is in general not measuredorishard to measure andthatitis,for example, difficultto establish a direct link between the programmes and any changes in sales or demand that maybeobserved.Thedifficultyof measuringtheefficiencyof programmes(cost–impactratio)is also pointed out(see Box 6).
VÝŇATKY Z HODNOTÍCÍCH ZPRÁV DOKLÁDAJÍCÍ MEZE MĚŘENÍ ÚČELNOSTI
EXTRACTS FROM EVALUATION REPORTSILLUSTRATING LIMITATIONS ON MEASURING EFFECTIVENESS
• „Použité metody hodnocení poměru náklady/výstupy jsou často subjektivní (málo spolehlivé a patrně tendenční) a nedostatečně důsledné […]; nedostatek přesných kvantitativních údajů během provádění [programů] neumožňuje provést přiměřené posouzení efektivnosti konkrétních opatření nebo poměru náklady/dopad programů […]. Nebylo provedeno žádné podrobnější hodnocení výsledků či dopadu programů, které by poskytovalo informace o cílových skupinách.“
• ‘Currently no conclusion is possible on cost versus impacts of measures or actions for the majority of programmes. [...] no causality link between I & P programmes and evolution of Community demand for F & V can be provided, and it is not easy to establish the link with demand for F & V in general, owing to the influence on demand of many external factors.’ • ‘The methods used for assessing the cost–output ratio are often subjective (unreliable and probably biased) and lack rigour […] the absence of detailed quantitative data during implementation impedes sound judgment on the efficiency of specific actions or of the cost versus impact relationship of the programmes […] no in-depth evaluations providing information on the TGs reached, the results or the impact of the programmes.’
• „Měření účelnosti opatření týkajících se lepšího vnímání produktů a témat Společenství, stejně jako poptávky po ekologických produktech, je obecně nedostatečné.
• ‘There is an overall lack of measurement of the effectiveness of the measures in terms of improvement of the image of the Community products and themes and of the demand for organic products.
Kromě toho není k dispozici žádná norma umožňující vyhodnotit vývoj v těchto oblastech.“
Moreover, there is a lack of norms against which the trends in these respects could be benchmarked.’
Navzdory popsaným obtížím však tato hodnocení ukazují na pozitivní účinky jednotlivých opatření, především co se týče vnímání ze strany spotřebitelů nebo rozvoje pracovních kontaktů ve vztahu k třetím zemím.
Nevertheless, despite these difficulties, these evaluations conclude that thevarious measuresdohavea positiveimpact,chieflyintermsof image or the development of professional contacts for third countries.
Poměr náklady/realizace u jednotlivých opatření je obecně kladně hodnoceni ve srovnání s normami v odvětví, zejména pokud jde o vnitřnítrh.
In general, the cost-effectiveness ratio of the various measures is even favourably viewed in comparison withthestandardsofthe sector,in particular asregardstheinternal market.
NÁROČNOST PŘI VÝBĚRU A SCHVALOVÁNÍ NÁVRHŮ PROGRAMŮ SE ZLEPŠILA, TOTO ZLEPŠENÍ JE VŠAK JEŠTĚ TŘEBA POTVRDIT
THE DEGREE OF RIGOUR AND SELECTIVITY IN THE APPROVAL OF PROPOSALS FOR PROGRAMMES HAS BEENIMPROVED BUT STILL NEEDS TO BE CONSOLIDATED
Chybí-li cíle a ukazatele umožňující dopad politiky potvrdit a změřit, závisí účelnost nástroje z velké části na tom,jakjsou programy vybrané ke spolufinancovánírelevantní.
Where there are no objectives and indicators enabling the impact of the policytobeascertainedand measured, the scheme’s effectiveness depends to a large extent on relevant programmes being selected for co-financing.
PŘEDBĚŽNÝ VÝBĚR NÁVRHŮ PROGRAMŮ ČLENSKÝMI STÁTY
PRESELECTION BY MEMBER STATES OF PROPOSALS FOR PROGRAMMES
Nařízení stanoví, že členský stát vyhodnotí shodu, vhodnost a poměr kvalita/cena návrhů programů a předá Komisi návrhy, které je ochoten spolufinancovat.
Undertheregulation,the Member States evaluatethe proposalsfor programmes for their conformity with the rules, their suitability and their‘value for money’ and forward to the Commission the proposals thatthey agreeto co-finance.
PODÍL NÁVRHŮ SCHVÁLENÝCH ČLENSKÝMI STÁTY, KTERÉ KOMISE POVAŽOVALA ZA NEZPŮSOBILÉ
PROPORTION OF PROPOSALS VALIDATED BY THE MEMBER STATES THAT WERE CONSIDEREDINELIGIBLE BY THE COMMISSION
Ze vzorku 30 návrhů předaných členskými státy vroce 2007, které byly zkoumány v Komisi, vyřadila Komise 10 návrhů pro nezpůsobilost.
Out of the sample of 30 proposals forwarded by the Member States in 2007 examined at the Commission, 10 had been rejected by the Commission on the grounds of ineligibility.
Až do nedávné doby však předávala řada členských států většinu obdržených návrhů poté, co prošlyjen omezeným předběžným výběrem.
Until recently, however, many Member States were forwarding the bulk of the proposals they had received after having carried out only limited preselection work.
To bylo patrné z malého množství návrhů, jež Komisi předány nebyly, nebo také z velkého množství předaných návrhů, které nakonec Komise pro nezpůsobilost vyřadila (viz rámeček 7). Navíc se členské státy při svém hodnocení někdy opírají o údaje zprostředkované navrhující organizací, které nejsou dostatečně ověřeny.
This lack of selectivity was reflected, for example, in very few proposals not being forwarded to the Commission, or again in the large number of proposals forwarded by the Member States that were in the end rejected by the Commission because they wereineligible(see Box 7).Furthermore,in makingtheirappraisal, the Member States sometimes use the data supplied by the proposing organisations withoutthese data having been adequately verified.
S cílem povzbudit členské státy, aby návrhy vybíraly pečlivěji, Komise kritéria pro hodnocení návrhů programů postupně upřesňovala.
To encourage the Member States to be more selective, the Commission has gradually been laying down criteria to be applied when evaluating proposals for programmes.
Tato kritéria si kladou za cíl stanovit jak očekávanou mírupodrobnosti návrhů,taki druh ověřování,kteréje nutno provést,ataké některé faktory úspěchu, vyvozené především ze závěrů jednotlivých výše uvedených hodnocení. Tento proces však zatím stále probíhá, ajeho účelnostsetedy prokáže ažs postupem času.
These specify the level of detail expected inthe proposalsandthetype ofchecksto becarried out,andindi-cate a number of successfactorsthat have been culledin particular fromthe conclusions ofthe various evaluation exercises mentioned above.Thisprocessisstillunder way,however,andthereforeonly time willtell how effectiveit actuallyis.
SCHVÁLENÉ PROGRAMY, KTERÉ NEMOHLY BÝT PROVEDENY
APPROVED PROGRAMMES THAT COULD NOT BEIMPLEMENTED
Z 81 uzavřených programů za období 2006–2007 (schválených mezi roky 2003 a 2006) jich bylo 17 provedeno s méně než 70 % původně plánovaného rozpočtu, z toho 11 s méně než 40 %.
Of the 81 programmes closed during the 2006–07 period (approved between 2003 and 2006), there were 17 for which the rate of implementation was less than 70 % of the original budget, including 11 where the rate was less than 40 %.
V Itálii byl jeden program ukončen po roce, přičemž bylo vyčerpáno méně než 20 % rozpočtu, neboť plánovaná opatření od samého začátku narážela na právní obtíže v cílových třetích zemích.
In Italy one programme had been discontinued after one year, with less than 20 % of the budget having been spent, because from the very outset the planned measures had come up against legal problems in the target third countries.
Ve Španělsku byl nejrozsáhlejší program,který bylkdyschválen, proveden dovýše pouhých 34 % původně plánovanéhorozpočtu, neboť sdružení mělo pro nedostatek potřebných prostředků potíže s financováním.
In Spain, the implementation rate for the largest programme ever approved had been only 34 % of theinitial budget becausethe association,forlack ofthe necessaryresources,suffered afinancing problem.
ZVÝŠENÁ NÁROČNOST ZE STRANY KOMISE
INCREASED STRICTNESS ON THE PART OF THE COMMISSION
Následný přezkum provedený auditory ukazuje, že vysoký počet programů schválených Komisí v období 2003–2005 nebyl dokončen, čímž vyvstává otázka opodstatněnosti jejich výběru.
An ex post review by the auditors shows that a significant number of the programmes approved by the Commission during the period 2003–05 were not carried through to the end, calling into question whether it was appropriate to have selected them.
Audit provedený v členských státech poukázal na několik případů, jejichž neúspěch by bylo možno předvídat od samého začátku, kdyby došlo k důkladnějšímu prověření ze strany členských států nebo Komise (vizrámeček 8).
The audit in the Member Statesbroughttolightseveralcases wherethereasonsforthese failures could most probably have been anticipatedfromthe outset if the Member States or the Commission had been more thoroughin theirscrutiny ofthe proposals(see Box 8).
Účetní dvůr nicméně konstatuje, že pokudjde o schvalování návrhů, je Komise podstatně selektivnější, než byla v počátcích provádění nástroje. Procento schválených návrhů se tak při zvýšení počtu obdržených návrhů snížilo ze 100 % v období 2001–2002 na méně než 50 % v období 2006–2008(viz graf 3).
The Court nevertheless finds that the Commission’s level of selectivity inapproving proposals hasimproved markedlysincetheearly days of this scheme: the rate of approval has thus fallen from 100 %in 2001–02tolessthan 50 %inthe period 2006–08, whilstthe number of proposalsreceived hasincreased(see Graph 3).
POČET PROGRAMŮ SCHVÁLENÝCH/ODMÍTNUTÝCH KOMISÍ
NUMBER OF PROGRAMMES APPROVED/REJECTED BY THE COMMISSION
Schválené
Approved
Jedna z těchto dvou skutečností byla ve zkoumaném vzorku zjištěna ve třech případech.
One or the other of these two points was thus found in three cases in the sample that was examined.
Auditoři Účetního dvora tuto analýzu doplnili o vzorek 30 návrhů – schválených (15) a neschválených (15) – za období 2006–2007 s cílem přezkoumat dostupnou dokumentacitýkajícíse provedeného výběru.
Further to this analysis, the Court’s auditors selected a sample of 30 proposals approved (15) or rejected (15) over the period 2006–07 in order to review the available documentation on the choices that were made.
Ze šetření zmíněného vzorku v první řadě vyplynulo, že výběr je od roku 2006 předmětem důkladného a obecně dobře dokumentovaného formálního postupu. Lzejej všakještě vylepšit: a)
The auditors’ examination of this sample first of all showed that, since 2006, the selection process had been carried out by means of a proper, formalprocedurethatonthe whole was welldocumented.Certain improvementsstill needto be made, however:
Zavedený postup neumožňuje porovnat obdržené návrhy mezi sebou podle jednotné stupnice objektivních kritérií.
(a) The procedure being used does not enable all the proposals receivedto be compared one with another onthe basis of a uniform set of objective criteria.
Komise tak sama nedodržuje princip, jehož respektování na členských státech během předběžného výběru požaduje.
The Commission thus does not itself applyaprinciple whichitrequiresthe Member States to follow when makingtheir preselection.
Šetřenírovněž ukázalo,že během posuzování návrhů není k dispozici dostatečnéformalizovaný postup pro dalšísledování zjištěných problémů a případných obdržených odpovědí.
(b) The examination also showed that, when case files are being appraised, there is not always a sufficiently formal approach to following up the problems that are identified and any replies that are received.
Některé návrhytak mohou být odmítnuty, aniž by byla skutečnost, že obdržené odpovědi jsou nepostačující, dostatečně zdokumentována, a některé návrhy mohoubýtnaopakschváleny,anižby byly obdržené odpovědi zdokumentovány9, což pro konečný výběr představuje riziko.
Some proposals may thus be rejected without a suf-ficientlyformalrecordbeing madeoftheunsatisfactorynature of the replies received, and other proposals maybeapproved without the replies received being documented9, thuslaying the final choice open to risk.
Během auditu se však vydaly nové pokyny, kterésetímto problémem přímo zabývají.
New instructions directly addressing this point were, however,issuedinthe course ofthe audit.
VÝŇATKY Z CÍLŮ ZKOUMANÝCH PROGRAMŮ
EXTRACTS OF OBJECTIVES FROM THE PROGRAMMES EXAMINED
Program „ekologické zemědělství“ vytyčoval následující obecné cíle:
An ‘Organic farming’ programme set out the following general objectives:
„[…] informovat a zaujmout širokou veřejnost, zejména pak příležitostného spotřebitele.
‘[…] to inform and interest the general public and, above all, the casual consumer.
Hlavní cíle jsou následující: zvýšit úroveň znalostí ohledně zvláštních vlastností a přínosů; přispět ke zvýšení spotřeby ekologických produktů; zvýšit známost log“.
The main objectives are: to increase the level of knowledge about the specific characteristics and benefits; to help increase consumption of organic products; to make the logos better known.’
Program„mléčné výrobky“ vytyčoval například cílejako„změnit stravovací návyky“ nebo„zavést do stravy mladých lidí více mléčných výrobků“.
A ‘Dairy products’ programme set objectives such as ‘to change eating habits’ and ‘to introduce more dairy products into young people’s diets’.
Ani v jednom případě však nebyl stanoven kvantitativní cíl či uvedena analýza výchozí situace.
In both cases, no quantitative objectives were specified nor was there any stocktaking of the situation at the outset.
Komise zároveň značně zvýšila náročnost, pokud jde o podrobnosti, které mají obsahovat návrhy programů.
At the same time, the Commission became considerably more demanding concerningthe detailsthat hadto be providedinthe proposals for programmes.
Přetrvávají však nedostatky, pokud se jedná o požadované informace o očekávaném dopadu programů a o způsobu, jímž bude měřen. Většina schválených návrhů, které byly zkoumány,tak nestanovilacíle ani uspokojivé ukazatele pro měření dopadu programů (viz rámeček 9).
Nevertheless,there are still weaknesses asregards theinformationthatisrequired onthe expectedimpact ofthe programmes and the mannerin whichit will be measured.Indeed, most of the approved proposals that were examined did not lay down satisfactory objectives and/or indicators for measuringprogramme impact (see Box 9).
Tato připomínka na úrovni programů se shoduje s již uvedenou připomínkou na úrovni politiky (viz body 16–18), že neexistují konkrétní cíle ani vhodné ukazatele.
This observation on the programmes is closely akintotheobservationalready madeasregardspolicy,for which it was found (see paragraphs 16 to 18) that there werenospecific objectives orsuitableindicators.
Podobně jako na úrovni politiky jako celku je však účelnost jednotlivých programů obtížně měřitelná, pokud přesné cíle a ukazatele nebyly na základějasně popsané výchozísituacestanoveny předem.
The fact is that, just as for the policy as a whole, the effectiveness of each oftheprogrammesisdifficultto measureifpreciseobjectivesand indicators have not been definedin advanceinthelight of a clearly establishedinitialsituation.
Některé výše zmíněné hodnotící zprávy již ostatně zdůrazňovaly nedostatky spojené s absencí strategie a konkrétních a měřitelnýchcílů projednotlivé programy(vizrámeček 10).
Moreover, some of the evaluation reports mentioned above have already pointed out shortcomings relating to the lack of a strategy and specific, measurable objectives for the various programmes (see Box 10).
VÝŇATKY Z HODNOTÍCÍCH ZPRÁV O NEDOSTATCÍCH PROGRAMŮ, POKUDJDE O STANOVENÍ STRATEGIE A KONKRÉTNÍCH MĚŘITELNÝCH CÍLŮ
EXTRACTS FROM EVALUATION REPORTS CONCERNING SHORTCOMINGS IN PROGRAMMESIN TERMS OF DEFINING A STRATEGY AND SPECIFIC, MEASURABLE OBJECTIVES
• „Programy ve vzorku jsou v souladu s právními předpisy. […] Jejich koncepce však vykazuje nedostatky v tom smyslu, že cíle jsou jen zřídka kvantifikovány a nejsou hierarchicky uspořádány. Navíc jsou strategie, z nichž vycházejí, špatně popsány.“
• ‘The programmes of the sample are in line with the regulations. […] They have however some design shortcomings in the sense that objectives are rarely quantified and are not structured hierarchically; furthermore the underlying strategies are poorly described.’
• „[…] stanovení cílů programů navrhujícími organizacemi je nezřídka spíše formálním úkonem než skutečným pokusem o vypracování vhodné strategie.“
• ‘[…] formulation of the programmes’ objectives by the proposing organisation appears in many cases like a formal exercise rather than a real attempt to design an appropriate strategy.’
EXISTUJÍCÍ KONTROLY TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ PROGRAMŮ JEŠTĚ POTŘEBUJÍ VYLEPŠIT
THE CHECKSIN PLACE CONCERNING THEIMPLEMENTATION OF THE PROGRAMMES STILL NEEDIMPROVING
VÝBĚR PROVÁDĚCÍCH SUBJEKTŮ
SELECTION OF THEIMPLEMENTING BODIES
Prováděcí subjekt hraje v realizaci programu klíčovou roli, a proto má jakýkoliv nedostatek v kontrole výběrového postupu potenciální vliv jak na správnost, tak na účelnost a hospodárnost. Riziko je ještě větší, kdyžje minimální spolufinancovaná část poskytovaná navrhujícími organizacemi nízká, což omezuje přímou finanční zainteresovanost příjemců, kteří poskytovatele vybírají.
The implementing body plays a key role in carrying out the programme, sothatany weaknessincheckingthe wayitisselectedislikelyto haveaneffecton whether the programme is regular, effective and economic.Thisriskisallthegreater whentheproposingorganisa-tions’ minimum co-financing shareislow and sothe directfinancial stakes involved for the beneficiaries whoselecttheimplementing body arelimited.
Výběr prováděcího subjektu navrhující organizací má povinnost kontrolovat především členský stát.
Itis basically uptothe Member Stateto checkthe wayin whichthe proposing organisation selects the implementing body.
Ani v jednom z navštívených členských států, zejména pak ve Španělsku a v Itálii, všaktato kontrola nebyla předmětem dostatečně formalizovaných a systematických postupů, a nemohla tedy zaručit, že je výběr skutečně výsledkem „příslušného výběrovéhořízení“.
The checking procedures in use in the three Member States visited, and especially in Spain and Italy, however, were not sufficiently formal and systematic to make it possible to ascertain whether the choice did indeed result from actually‘inviting competitive offers by all appropriate means’.
Učtvrtéhočlenskéhostátu Účetnídvůrrovněž zaznamenal případ, kdy dostupné informace naznačovaly, že navrhující organizace nedodržela podmínky výběru, ke kterýmsezavázala, a vyvolávaly otázky o transparentnosti konečného výběru.
Forafourth Member State, the Court also found a case wherethe information available showed that the proposing organisation had not complied withtheterms of selectionto whichit had committed itself and raised questions as to the transparency of the final choice.
Žádná z těchto skutečností však nebyla předtím při posuzování příslušné dokumentace zjištěna.
Not one ofthese points had, however, been previously detected.
UKÁZKA PODMÍNEK VÝBĚRU NĚKTERÝCH PROVÁDĚCÍCH SUBJEKTŮ
ILLUSTRATION OF THE CONDITIONS FOR SELECTING SOMEIMPLEMENTING BODIES
Ze zjištění auditorů vyplývá, že v Itálii byla průměrná doba mezi odesláním výzvy k předkládání návrhů případným poskytovatelům a konečným výběrem prováděcího subjektu kratší než 10 pracovních dnů.
In Italy, the average period of time noted by the auditors between the call for proposals being sent to possible service providers and the final selection of the implementing body was less than 10 working days.
Španělské právní předpisy stanoví v rámci veřejné zakázky pro obdržení návrhů od poskytovatelů lhůtu 15 dnů.
Spanish legislation lays down a standard time limit of 15 days for the receipt of tenders from service providers as part of a public call for tenders.
V případě několika programů zkoumaných v různých členských státech byl prováděcí subjekt vybrán na základě posouzení pouze jediné nabídky na poskytování služeb.
For several ofthe programmes examinedinthe various Member States,theimplementing body had been selected on the basis of examining one single service tender.
Pokud jde o způsob výběru poskytovatele, bylo v některých případech zjištěno, že lhůty výběrových řízení jsou příliškrátké,což by mohlo narušit řádné podmínky pro předkládání nabídek.
As regards the procedures for selecting the service provider, very tight deadlinesforinvitationstotender wereinsome cases noted, which could hinder the presentation of tenders under proper conditions.
V některých případech může být poskytovatel dokonce vybrán pouze na základě jediné obdržené nabídky(vizrámeček 11).
In certain cases, the service provider may even be selected on the basis of asingletenderreceived(see Box 11).
program začínající 17. dubna roku N budou schváleny pro dvě období od 17. dubna N do 16. dubna N+1 (rok 1) a od 17. dubna N+1 do 16. dubna N+2 (rok 2), což jsou období, jež se neshodují ani s rozpočtovými roky EZZF ani s obdobími ostatních programů.
10For example, a two-year programme starting on 17 April of year N will have its expenditure approved for the two periods running from 17 April N to 16 April N + 1 (Year 1) and from 17 April N + 1 to 16 April N + 2 (Year 2); these are periods which coincide neither with the EAGF financial years nor with those of the other programmes.