natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Obr. 3.7: Možnost převádět nevyčerpané veřejné prostředky z roku na rok, veřejné a státem dotované soukromé vysoké školy, 2006/07
Figure 3.7: Freedom to carry forward unspent public funds from one year to the next, public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Peníze lze převádět bez podmínek jejich využití
Funds may be carried forward with no conditions for their use
Peníze lze převádět za určitých podmínek jejich využití
Funds may be carried forward with conditions for their use
Peníze nelze převádět
Funds may not be carried forward
Praxe se v jednotlivých regionálních orgánech liší
Variable depending on the regional authority
Česká republika: Převod peněz je povolen pouze vysokým školám a podléhá zákonným omezením.
Czech Republic: The possibilities to carry funds forward apply only to institutions at ISCED level 5A and are limited by legislation.
Estonsko: Údaj se týká pouze soukromých univerzit závislých na státní podpoře.
Estonia: The information applies only to governmentdependent private universities.
Státní vysoké školy profesního zaměření mohou převádět na další rok 3 % z přidělené státní dotace.
Professional state HEIs can carry forward 3 % of their funds allocated by the state.
Irsko: Pouze univerzity mají možnost převádět nevyčerpané peníze na další rok.
Ireland: The possibilities to carry funds forward apply only to universities.
Španělsko: Každé autonomní společenství si volí metodu přidělování přímých veřejných prostředků vysokým školám samo.
Spain: Each Autonomous Community defines the method of allocation of direct public funding to HEIs.
Finsko: U polytechnik podléhá převod nevyčerpaných prostředků na další rok regulaci ze strany příslušných orgánů.
Finland: Polytechnics are subject to the regulations of their competent authorities as regards the possibilities to carry forward funds.
Švédsko: Na další rok lze převádět maximálně 10 % z přidělené celkové dotace.
Sweden: Not more than 10 % of the block grant received can be carried forward from one year to the next.
Při překročení tohoto procenta se rozpočet dané instituce na příští rok úměrně sníží.
If this threshold is exceeded, the budget of the institution may be decreased for the following year.
Veřejné financování nezávislého soukromého vysokého školství
Public funding of independent private higher education
Za nezávislé jsou považovány soukromé vysoké školy, jejichž financování je z veřejných zdroje kryto z méně než 50 %.
By definition, independent private HEIs receive less than 50 % of their funding from public sources.
Mechanismus a rozsah veřejného financování vysokých škol se v jednotlivých zemích liší.
The mechanisms and importance of public funding for HEIs vary from one country to the next.
V tomto oddílu se zabýváme otázkou, do jaké míry jsou předpoklady k získání finanční podpory z veřejných zdrojů u nezávislých soukromých vysokých škol stejné či odlišné ve srovnání s veřejnými v zemích, kde je počet studujících ve veřejných a v nezávislých vysokých školách přibližně stejný.
This section aims to provide an idea of the extent to which public funding possibilities for independent private HEIs are similar to or different from public HEIs in countries where the private higher education sector has relatively comparable student numbers.
Pro stručnost se nezávislé soukromé vysoké školy budou v následujícím textu označovat jako ´soukromé instituce´. Předkládané údaje
For the purpose of clarity, the term ‘private institutions’ will be used here to signify independent private HEIs.
3. kapitola: Přímé veřejnéfinancování vysokýchškol se týkají pouze zemí, kde byly informace o soukromém vysokoškolském sektoru k dispozici: České republiky, Estonska, Lotyšska, Maďarska, Rakouska, Polska, Portugalska, Slovinska a Slovenska.
The data presented only cover the countries with a private higher education sector for which information was available: the Czech Republic, Estonia, Latvia, Hungary, Austria, Poland, Portugal, Slovenia and Slovakia.
V Estonsku a v Lotyšsku studuje v soukromých institucích významný podíl studentů. Podle údajů za rok 2003
In Estonia and Latvia, there is a significant proportion of students enrolled in private institutions.
(10) dosáhl jejich podíl v institucích úrovně ISCED 5A kolem 20 % a v institucích úrovně 5B 30 %.
According to data from 2003 (10), this proportion reached approximately 20 % for institutions at ISCED level 5A, and 30 % for institutions at ISCED level 5B.
V těchto dvou zemích je mechanismus financování z veřejných zdrojů u veřejných i soukromých institucí stejný: finanční prostředky se přidělují na základě smlouvy a jejich objem odpovídá počtu absolventů jednotlivých oborů za dané období (viz oddíl 3.1.3).
In these two countries, funding mechanisms for public and private institutions are the same: public funding is allocated in the framework of a contract based on a given number of graduates in specific fields, within a given period (see section 3.1.3).
V Estonsku se však veřejné dotace na podkladě smlouvy přidělují hlavně veřejným institucím.
In Estonia, however, public funding in the framework of contracts is allocated mainly to public institutions.
Soukromé instituce tam však mohou dostat také zvláštní dotace ze státního rozpočtu nebo od místní správy.
In this country, private institutions may also receive specific grants from the state budget or from local authorities.
V Lotyšsku lze veřejnou dotaci poskytnout také na jednotlivou výzkumnou studii.
In Latvia, public funding may also be allocated to conduct a scientific study.
) studovala v soukromých institucích jedna čtvrtina studentů na vysokých školách úrovně ISCED 5A, na vysokých školách úrovně ISCED 5B studovala v soukromých institucích v Polsku jedna pětina a v Portugalsku téměř polovina studentů.
In Poland and Portugal, the private higher education sector is also highly developed: in 2003 (11), one quarter of students at ISCED level 5A were enrolled in private institutions, while at ISCED level 5B, one fifth and nearly half of students in the respective countries were enrolled in private HEIs.
V těchto dvou zemích soukromé instituce nemají na rozdíl od veřejných možnost získat z veřejných zdrojů celkovou dotaci, mohou však dostat finanční podporu na určité konkrétní účely.
In these two countries, private institutions cannot receive a block grant similar to that of public institutions, but they do have access to certain targeted funding possibilities.
V Polsku mohou soukromé instituce, které splňují požadavky předepsané ministrem odpovědným za vědu a vysoké školství, obdržet dotaci kryjící část školného placeného studenty s plnou studijní zátěží, jakož i jiné dotace na krytí nákladů jiné činnosti než vzdělávání.
In Poland, private institutions which meet the regulatory requirements of the minister responsible for higher education are also eligible to receive grants that cover a portion of the fees paid by fulltime students, as well as other grants which may cover the cost of activities other than teaching.
V Portugalsku mohou soukromé instituce prostřednictvím smluv dostat veřejné dotace na sociální služby, na kvalitní projekty, učitelskou přípravu, investiční pobídky, výzkum a prospěchová stipendia.
In Portugal, public funding may be allocated to private HEIs via contracts based on social service, high-quality projects, teacher training, investment incentives, research and performance-related scholarships.
V České republice, v Maďarsku, v Rakousku, ve Slovinsku a na Slovensku není soukromý sektor ve vysokém
In the Czech Republic, Hungary, Austria, Slovenia and Slovakia, the private higher education sector is not very
V České republice, v Maďarsku a na Slovensku mohou soukromé instituce za určitých okolností obdržet celkovou dotaci podobnou té, jakou dostávají veřejné instituce.
In the Czech Republic, Hungary and Slovakia, in certain circumstances, private institutions may receive block grants similar to those received by public institutions.
V České republice mohou soukromé vysoké školy, které fungují jako obecně prospěšné společnosti, obdržet od ministerstva školství v omezené míře dotaci na akreditované studijní programy a na programy celoživotního učení, na umělecké a jiné tvůrčí činnosti, i na vzdělávací, výzkumné a vývojové činnosti, které s uvedenými programy souvisejí.
In the Czech Republic, private institutions at ISCED level 5A which operate as non-profit organisations, may receive grants from the Ministry of Education for their accredited study programmes; lifelong learning programmes; and artistic and creative activities; as well as for teaching, research and development activities in connection with these programmes.
Tyto soukromé vysoké školy však dostávají finanční podporu jen zřídka.
The award procedures and criteria used for public institutions apply.
Stejně jako u veřejných institucí odpovídá výše dotace počtu státem dotovaných studijních míst v dané vysoké škole. Na
However, private HEIs have only rarely been awarded funding.
V České republice a na Slovensku mohou soukromé instituce dostat veřejnou podporu na výzkumné projekty a na jiné druhy projektů na základě výběrového řízení.
In Hungary, private institutions are eligible to receive a grant covering the same budget headings as public institutions (student scholarships, training and research), excluding operational activities.
10) Viz Eurydice (2007) Klíčové údaje o vysokém školství v Evropě 2007, obr. A3.
10) See Eurydice (2007) Key Data on Higher Education in Europe – 2007 Edition, Figure A3.
Správa ařízení vysokéhoškolství v Evropě
In Slovakia, the Ministry of Education must also provide private institutions with funding for the well-being of students.
V Rakousku a ve Slovinsku stát přiděluje soukromým institucím finanční prostředky na konkrétní vzdělávací služby, které poskytují.
In Austria and Slovenia, national authorities allocate funds to private institutions in exchange for the provision of specific educational services.
Ve Slovinsku mohou soukromé instituce získat finanční dotaci také na výzkumné projekty.
In Slovenia, private institutions may apply to obtain public funding for research projects.
V Rakouskuzákon spolkové vládě financování soukromých institucí zapovídá; vláda však může od soukromých institucí nakupovat některé vzdělávací služby, například všeobecně vzdělávací kurzy jako doplněk výuky na veřejných univerzitách.
In Austria, the law forbids the federal government from financing private universities; however, it may purchase educational services from private HEIs, such as general interest courses which supplement provision at public universities.
Ve Slovinsku mohou soukromé instituce dostat státní finanční dotaci na určité vládou schválené programy.
In Slovenia, private institutions may receive state funds for certain government-approved programmes.
V takovém případě jde o celkovou dotaci na akademické činnosti včetně výzkumu a přidružených činností a na investice a rozvoj.
In this case, global funding is allocated for academic activities including research and related activities, investments and development.
Mechanismus financování, kritéria a postupy při vykazování odpovědnosti za výsledky jsou stejné jako u veřejných institucí.
Funding mechanisms, criteria and accountability procedures are the same as those for public institutions.
Modely veřejného financování: otázky a problémy
Models of public funding: issues and challenges
Mechanismy veřejného financování vysokého školství v Evropě působí jako nástroje, jimiž ústřední vlády prosazují své strategické cíle ve vzdělávacím sektoru, a hlavní současné trendy vyvolávají četné diskuse.
The public funding mechanisms for higher education in Europe represent levers through which central governments pursue their strategic objectives within the sector and the main current trends give rise to a number of debates.
Přehled těchto trendů podává obr. 3.8.
Figure 3.8 shows an overview of these trends.
Stručný přehled různých studií z nedávné doby a mezinárodních údajů o problémech spojených s veřejným financováním vysokého školství ukazuje, že existující modely financování vyvolávají řadu otázek o jejich výhodách a nevýhodách.
A brief overview of various recent studies and international sources on the challenges related to public funding of higher education reveals that present models of funding give rise to a number of issues in terms of their advantages and disadvantages.
V některých případech se v těchto studiích také diskutuje o opatřeních sloužících k nápravě nežádoucích následků.
In some cases, these studies also discuss certain corrective measures that respond to undesirable outcomes.
Použití vzorců jako nástroje k rozdělování veřejných finančních dotací mezi vysokoškolské instituce (viz oddíl 3.1) je velmi rozšířeno a často se ho využívá také k zajištění větší průhlednosti tohoto distribučního procesu.
The use of a funding formula (see section 3.1) to allocate funds to HEIs is very widespread and often aligns with the objective of transparency in the distribution of funds among institutions.
Některé aspekty vzorců jsou však předmětem diskusí.
However, various aspects of these formulas are subject to discussion.
Alokační vzorec operující s počtem zapsaných studentů dané instituce může působit jako podnět k racionálnějšímu využití zdrojů.
A funding formula based on the number of students enrolled in an institution may act as an incentive to rationalise the use of resources.
Používání vzorce operujícího s počtem zapsaných studentů vystavuje instituci riziku vyplývajícímu z kolísání tohoto počtu, což má nezbytně přímý dopad na její příjmy.
A funding formula based on the number of students enrolled makes institutions vulnerable to fluctuations in student enrolment, which inevitably has a direct impact on their revenue.
Některé ze základních nákladů instituce
Some basic institutional costs
(například na infrastrukturu) nelze z roku na rok snižovat ( změní typ nabízených studijních oborů tak, aby vyšly vstříc studentským preferencím a přilákaly více
(such as infrastructure) cannot be reduced from one year to the next (
Obr. 3.8: Přehled mechanismů financování, veřejné a státem dotované soukromé vysoké školy, 2006/07
Figure 3.8: Overview of the public funding mechanisms, public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Rozpočetvycházejícízminulýchnákladů rozpočtu
Budget b as pastcosts ed on abudgetestimate
Použití závislé na regionálním orgánu: DE, ES
Variable depending on the regional authority: DE, ES
Estonsko a Lotyšsko: Ve veřejném financování vysokých škol se používají smlouvy operující s předem určeným počtem absolventů.
Estonia and Latvia: Public funding is awarded to HEIs in the framework of contracts based on a predetermined number of graduates.
Vysvětlující poznámka
Explanatory note Information is based on Figure 3.2.
Další otázka vznikající v souvislosti s alokačními vzorci se týká manévrovacího prostoru, jaký mají veřejné orgány k dispozici pro úpravu rozpočtu vysokých škol v případě, že se počet studentů významně zvýší.
Another issue raised by funding formulas is the leeway public authorities have to adjust the budget when there is a significant increase in participation levels.
Jestliže se na náhlé prudké zvýšení jejich počtu nereaguje, částka připadající na jednoho studenta klesne, což má pro instituci negativní finanční následky.
If no adjustment is made when student numbers increase dramatically, the amount allocated per student drops, with negative financial consequences for institutions.
Jednotkové náklady na studenta se v alokačních vzorcích velmi často násobí váhovými koeficienty, které jsou u jednotlivých studijních oborů odlišné.
Very often, unit costs per student are weighted differently in the funding formulas according to field of study.
V řadě zemí je tento systém předmětem sporů vzhledem k
This system is subject to debate in several countries due to a lack of consistency and balance between
Podle zprávy, kterou CEGES předložil Evropské komisi (
According to a CEGES report submitted to the European Commission (
), je použití výkonových ukazatelů v alokačních vzorcích, zejména počtu studentů, kteří úspěšně složili zkoušky, nebo počtu absolventů, pobídkou ke snižování podílu studentů, kteří nedokončili studium a ke zkracování doby studia.
), the use of performance indicators in the funding formula, in particular the number of students who pass their examinations or the number of graduates, is an incentive to decrease dropout rates and limit the duration of studies.
Mohlo by však také vést ke snižování akademických požadavků následkem snahy institucí o vylepšení obrazu o kvalitě jejich práce.
However, it could also lead to a decrease in the academic requirements as institutions attempt to boost their performance.
Za takových okolností hrají rozhodující úlohu systémy zajišťování kvality, například externí hodnocení.
From this point of view, quality assurance systems such as external evaluation play an essential role.
), přidělování veřejných dotací by se mělo opírat o výkonové ukazatele instituce jen v malé míře a mělo by je kombinovat s počtem studentů.
), it is also important for the allocation of public funds to be based only to a small extent on institutional performance and for this to be considered along with student numbers.
Jak velká část celkové dotace je ovlivněna výkonovými ukazateli dané instituce je ovšem důležitá otázka sama o sobě.
The proportion of an institution’s budget represented by performance indicators is indeed an important issue.
Výkonové ukazatele mohou být účinnou pobídkou ke zlepšení efektivity ´vzdělávací produkce´ (pokud jde o počet absolventů, studijní ´úmrtnost´, opakování ročníku apod.), nemusí to však být ten nejvhodnější mechanismus financování, má-li se zvýšit kvalita ´produkce´.
Performance indicators may be an incentive to improve the efficiency of ‘educational production’ (in terms of the number of graduates, student attrition and retention rates and others), yet they might not be the most suitable funding mechanism when it comes to promoting quality.
Vzhledem k tomu mohou být výkonové smlouvy, v nichž je stanoven soubor cílů, přesnějším nástrojem k posouzení výsledků, jichž instituce v jednotlivých oblastech dosáhla.
Bearing this in mind, performance contracts based on set objectives enable a more precise analysis of the institutional achievements in different areas.
Jako pobídka ke zlepšování kvality se může uplatnit také přidělování finančních prostředků na základě soutěže, následně po hodnocení kvality projektů a instituce jako takové.
The allocation of funds on a competitive basis following a quality assessment of projects and institutions also acts as an incentive to improve quality.
Četné otázky vyvolává také mechanismus, jímž se řídí přidělování veřejných dotací na výzkum.
The mechanisms that govern the allocation of public funding for research give rise to many questions.
Dotace, které se přidělují na jednotlivé projekty na základě soutěže přihlížející ke kvalitativním a kvantitativním kritériím, působí na jejich kvalitu nejspíše pozitivně.
Grants allocated for specific projects on a competitive basis with qualitative and quantitative selection criteria very likely have a positive influence on quality.
Na druhé straně přidělují-li se veřejné dotace na výzkum pouze na základě soutěže, může to vést k tomu, že se přitom stále více přihlíží k aktuálním politickým
On the other hand, if the allocation of public funds for research is based on competition alone, it may become increasingly directed towards current political priorities, to the detriment of fundamental research.
19 prioritám na úkor základního výzkumu. Podle Truffina (
According to Truffin (19), when research funding consists mainly of contracts for research programmes with a limited time scale centred on subjects defined by the political authorities, other activities such as fundamental research and education may suffer.
Řada studií poukázala na to, že poskytne-li se instituci základní dotace na výzkum (namísto dotací na jednotlivé projekty), instituci se tím umožní, aby pokračovala v základním výzkumu a vypracovala si dlouhodobé plány své výzkumné činnosti.
According to several studies, the allocation of a basic research grant (not for specific projects) represents a means for institutions to carry out their fundamental research activities while allowing them to make longterm research plans.
Má-li však působit jako pobídka ke zlepšování, musí se základní dotace na výzkum opírat o výkonové parametry (nikoli především o minulé náklady).
However, a basic grant must be based on performance-related parameters (and not mainly on past costs) in order to act as an incentive to improve quality.
KAPITOLA: SOUKROMÉ FINANČNÍ PROSTŘEDKY ZÍSKÁVANÉ VYSOKÝMI ŠKOLAMI
CHAPTER 4: PRIVATE FUNDS RAISED BY HIGHER EDUCATION INSTITUTIONS
Jak ukázala 1. kapitola pojednávající o národních strategiích, nedávné reformy uskutečněné na tomto poli přispěly v mnoha zemích ke zvýšení autonomie vysokoškolských institucí v hospodaření s finančními prostředky, a zejména v opatřování a využívání prostředků ze soukromých zdrojů.
As seen in Chapter 1 on national strategies, recent reforms in many countries have tended to increase the autonomy of higher education institutions (HEIs) with respect to financial management and, in particular, to the collection and use of private funds.
V mnoha zemích jsou veřejné vysoké školy dosud financovány převážně z veřejných zdrojů a podíl soukromých zdrojů zůstává nízký.
In many countries, public HEIs are still predominately financed by public sources with low percentages of private funding.
V posledních deseti letech se však mnohé země snažily finanční zdroje svých vysokoškolských systémů diverzifikovat.
However, many countries have tried to diversify the sources of funding for higher education systems over the last ten years.
Jak ukazuje obr. 4.1, na úrovni EU-27, výdaje domácností na instituce terciárního vzdělávání (v nichž školné a jiné studijní poplatky představovaly největší položku) vzrostly mezi lety 1999–2004 ze 7 % na 13 %.
As can be seen from Figure 4.1, at the level of the EU-27 expenditure by households (of which tuition fees and other fees constituted the biggest part) increased from 7 to 13 % between 1999 and 2004.
Největší zvýšení podílu tohoto zdroje financování bylo zaznamenáno ve Francii (z 2,5 % na 9,7 %), v Itálii (z 2 % na 18 %) a v Lotyšsku (z 35 % na 48 %).
The most significant increases in the proportion represented by this source of funding were observed in France (from 2.5 to 9.7 %), Italy (from 2 to 18 %) and Latvia (from 35 to 48 %).
V Bulharsku, v Lotyšsku, v Litvě a v Polsku představovaly platby od domácností čtvrtinu až polovinu veškerých finančních zdrojů vysokých škol během uvedeného období.
In Bulgaria, Latvia, Lithuania and Poland, expenditure by households represented a quarter to one half of total higher education institution funding during the entire period under consideration.
Objem finančních prostředků z jiných soukromých zdrojů (viz obr. 4.1, vysvětlující poznámku) se mezi léty 1999–2004 mírně zvýšil ve Francii, v Itálii a na Slovensku.
Private funding from other sources (see explanatory note, Figure 4.1) increased slightly between 1999 and 2004 in France, Italy and Slovakia.
V Bulharsku, v Irsku, v Řecku, na Kypru, v Lotyšsku, na Maltě a v Rakousku představovaly v roce 2004 tyto zdroje méně než 3 % celkového rozpočtu vysokého školství, v Nizozemsku, ve Švédsku a ve Spojeném království kolem 10 % a v Maďarsku něco přes 15 %.
In 2004, it amounted to less than 3 % of total funding for higher education in Bulgaria, Ireland, Greece, Cyprus, Latvia, Malta and Austria, whereas it represented around 10 % or more in the Netherlands, Sweden and the United Kingdom and more than 15 % in Hungary.
Orgány školské správy – bez ohledu na faktický podíl soukromého financování v jednotlivých zemích – nové způsoby financování vysokého školství vesměs podporují.
Irrespective of the actual level of private funding in the different countries, the political messages from education authorities everywhere encourage new ways of financing higher education.
Tato kapitola se zabývá následujícími otázkami:
This chapter deals with the following questions:
Jak daleko sahá autonomie vysokých škol, pokud jde o zavádění školného (
How wide is the autonomy of HEIs regarding tuition fees paid by students (