natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Euro je pravděpodobně nejhmatatelnějším úspěchem EU. Jednotnou měnu sdílí 16 zemí (2009), které představují dvě třetiny populace EU (přes 350 milionů lidí).Tato oblast zahrnuje Belgii, Německo, Irsko, Řecko, Španělsko, Francii, Itálii, Kypr, Lucembursko, Maltu, Nizozemsko, Rakousko, Portugalsko, Slovinsko a Finsko. Slovensko zavede euro od 1. ledna 2009.
The euro is probably the EU’s most tangible achievement.The single currency is shared by 16 countries (2009), representing two thirds (over 350 million people) of the EU population. They include Belgium, Germany, Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Cyprus, Luxembourg, Malta, the Netherlands, Austria, Portugal, Slovenia and Finland.
Dánsko, Švédsko a Spojené království v současné době euro nepoužívají, ale země, které vstoupily do EU v letech 2004 a 2007, se zavázaly je přijmout, jakmile budou připraveny.
Denmark, Sweden and the United Kingdom do not currently use the euro, while the countries that entered the EU in 2004 and 2007 are committed to adopting it when they are ready.
Výhody
The benefits ts
Na nejnižší úrovni euro přináší tu výhodu, že není třeba si vyměňovat peníze, pokud cestujete po většině států EU.
At a very basic level, the euro brings the advantage of not needing to change money when travelling through much of the EU.
Pro podniky, které jsou činné v eurozóně, to znamená značné úspory. Nemusí se chránit proti náhlým výkyvům kurzu ani nést náklady na zahraniční platby.
For businesses operating in the euro area this means a significant saving.They do not need to protect themselves against sudden exchange rate swings, or incur costs of cross-border payments.
Jednotlivým zákazníkům euro umožňuje mnohem lépe srovnávat ceny – a nakupovat za hranicemi, zvláště on-line.
For individual consumers, the euro makes it much easier to compare prices – and buy across borders, particularly online.
Cenová průhlednost je dobrá pro konkurenci a udržuje v eurozóně tlak na snižování cen.
This price transparency is good for competition as it keeps a downward pressure on prices in the euro area.
Země EU používající euro se staly největší obchodní velmocí světa.
The euro boosts trade.The EU countries using it have become the largest trading power in the world.
Do roku 2006 přesáhl jejich podíl na světovém obchodu 13 %, což je o něco více, než je podíl Spojených států amerických.
By 2006, they accounted for over 13% of world trade, which is slightly more than the United States.
Jednotná měna znamenala zvýšený růst a více pracovních míst.
The single currency has meant increased growth and more jobs.
Zajistila též historicky velmi nízké úrokové sazby.
It has also provided historically-low interest rates.
Když se podíváme na ekonomiku v eurozóně jako celku, klesla průměrná inflace z 9,3 % v roce 1970 a 7,5 % v roce 1980 na průměrných 2,1 % v období od roku 1999.
Looking at the economy as a whole in the euro area, average inflation has fallen from 9.3% in the 1970s and 7.5% in the 1980s to 2.1% on average since 1999.
Euro též chrání spotřebitele proti vážnějším dopadům událostí v ostatním světě, například zvyšujícím se cenám ropy.
The euro also protects consumers against a deeper impact of what happens in the rest of the world, for example escalating oil prices.
Cena ropy v dolarech se za posledních pět let zvýšila téměř pětkrát, zatímco růst její ceny v eurech není ani zdaleka tak vysoký.
The price of oil has increased nearly five times in dollars in the last five years, while the price increase in euro is nowhere near this figure.
Totéž platí pro nedávné zvýšení cen potravin v mezinárodním měřítku.
The same goes for recent increases in international food prices.
Nezaměstnanost se v minulých několika letech značně snížila a očekává se, že v roce 2008 bude dosahovat necelých 7 %.
The target of a low inflation about 2% has been achieved in all the years the euro has existed, but in 2008 prices rose higher due to increased world prices on oil and food.
Přes turbulence na světových trzích zůstal ekonomický růst stálý s mírou růstu přibližně 2,8 % v roce 2007 a očekávanou mírou růstu ve výši 2,0 % v roce 2008.
have balanced budgets and low levels of debt, this contributes to low inflation, as they do not need to borrow money.
Vzhledem k výraznému růstu cen ropy, energie a potravin je pravděpodobné, že se inflace v roce 2008 zvýší na přibližně 3,6 %.
This lessens the upward pressure on the price of money, i.e. interest rates.
Očekává se, že v roce 2009 opět poklesne na značně nižší úroveň – blíže k střednědobému cíli Evropské centrální banky ve výši 2 %.
Low interest rates generally reflect low inflation. ation.
Výhled na další období
The euro is good for jobs
EU již v posledních letech dosáhla značných úspěchů ve vytváření pracovních míst díky partnerství mezi Evropskou komisí a vládami jednotlivých států, které se týká podpory strukturálních reforem na pracovních trzích, a díky svým politikám, jež podporují růst a konkurenceschopnost.
The EU has already had considerable success in creating jobs in recent years through a partnership between the European Commission and national governments in promoting structural reforms in labour markets, and through its policies promoting growth and competitiveness.
V prvních letech tohoto desetiletí se zdálo, že počet zaměstnaných osob bude stagnovat kolem 63 % ve srovnání s cílem ve výši 70 % do roku 2010.
In the early part of the decade, the number of people in jobs appeared to be stuck at around 63% compared with a target of 70% by 2010.
V nedávných letech však došlo ke zlepšení a počet zaměstnaných osob se zvýšil na přibližně 66 %.
However, progress has been made in recent years and the figure has gone up to around 66%. %.
při udržování nízké inflace v 16 ze- mích používajících euro (2009).
The European Central Bank, the banker to the EU’s commercial banks, plays a crucial role in keeping inflation low in the 16 countries using the euro (2009).
Stanovuje sazbu, za kterou si od ní mohou banky půjčit peníze na takové úrovni, která má dlouhodobě udržet průměrnou míru inflace v těchto zemích nižší než 2 %, ale přitom ne o mnoho nižší než 2 %.
It sets the rate at which banks can borrow money from it at a level designed to keep the average rate of inflation in these countries at below, but close to, 2% over time.
Centrální banky ostatních zemí EU stanovují své vlastní úrokové sazby, ale rámec EMU znamená, že inflace by se v jednotlivých zemích nikdy neměla příliš lišit.
The central banks of other EU countries set their own interest rates, but the framework of EMU means that inflation should never vary greatly from one country to another.
Od svého zavedení v roce 1999 euro stále získává na důvěryhodnosti na světových finančních trzích, které v některých případech zpočátku inklinovaly k jeho odepsání jako „experimentu“.
Since it was launched in 1999, the euro has steadily gained in credibility in world financial markets, which were in some cases inclined to write it off as an ‘experiment’ in the very early days.
Toto získání důvěryhodnosti též pomohlo podnikům, jelikož ty mohou nyní obchodovat v eurech po celém světě.
This gain in credibility has also helped businesses, since they can now do business in the euro across the world.
Euro má také kladný vliv na zaměstnanost a růst: od roku 1999 bylo v eurozóně (v zemích EU, které používají euro) vytvořeno asi 16 milionů pracovních míst.
The euro has also been good for jobs and growth: since 1999, some 16 million jobs have been created in the euro area (the EU countries using the euro).
Jenom v letech 2006–2007 bylo v EU vytvořeno asi 7,5 milionu pracovních míst.
Some 7.5 million jobs were created in the EU in 2006–07 alone.
Nezaměstnanost byla snížena na úroveň, jaké v podstatě nebylo dosaženo po dvě desetiletí, a pracovní trh se stal odolnějším vůči propadům ekonomiky, přičemž počet pracovních míst ve skutečnosti neustále roste.
Unemployment has been brought down to levels largely unknown for two decades, and the job market has become more resistant to economic downturns, with the number of jobs nonetheless actually continuing to grow.
Není ale možné připisovat veškeré zásluhy za tento vývoj jen strategii růstu a zaměstnanosti EU.
The EU growth and jobs strategy cannot take all the credit for this.
V každém případě zavedly země EU mnoho reforem.
The EU countries would have introduced many reforms come what may.
Nicméně lze doložit, že koordinovaný přístup k němu významným způsobem přispěl.
Nevertheless, there is evidence that the coordinated approach has made an important contribution.
Kandidátské země
The European Union
Boj proti změně klimatu
Combating climate change
Vůdčí úloha EU
The EU leads the way
Hrozba a výzva
The threat and the challenge
Cesta vpřed: integrovaná reakce
The way forward: an integrated response
Stavíme na dosažených výsledcích
Building on our achievements
Přínos energetické politiky
The contribution of energy policy
Úloha technologií
The role of technology
Jak můžete zmenšit svou uhlíkovou stopu
Reducing your carbon footprint
Změna klimatu je jednou z největších hrozeb, jimž naše planeta čelí.
Climate change is one of the greatest threats facing the planet.
Pokud teplota Země překročí úroveň před industrializací o více než 2 °C, bude změna klimatu pravděpodobně nezvratná a mohla by mít obrovské dlouhodobé důsledky.
If the Earth’s temperature rises by morethan 2°C above preindustrial levels,climate change is likely to becomeirreversible and the long-term consequences could be immense.
Nízko ležící oblasti na Zemi včetně velkých částí Evropy by mohly zmizet pod stoupající hladinou moří.
Lowlying areas of the Earth, includinglarge parts of many European countries, could eventually disappearunder the rising sea levels.
Kromě toho by mnoho oblastí na Zemi trpělo nedostatkem pitné vody.
Moreover,in many parts of the world therewould not be enough fresh water togo round.
Stále častěji by docházelo k extrémním klimatickým jevům, které způsobují hmotné a hospodářské škody. Náklady na vyrovnání se se změnou podnebí by mohly vést k hospodářskému úpadku některých států.
Extreme weather eventscausing physical and economic dam-agewould become more frequent.Economies could go into declinefrom the costof dealing withadif-ferent climate.
téměř nezměnila.
The Earth’s average temperature waslargely stable for 10 000 years untilthe Industrial Revolution.
Od roku 1850, kdy bylo zahájeno důsledné přesné měření, stoupla teplota o 0,76°C. Pokud nezačneme jednat, pak podle mezinárodního vědeckého panelu, svolaného Organizací spojených národů, vzroste teplota během tohoto století o další 1,8–4 °C, možná dokonce až o 6,4 °C. Byl odstartován závod, jehož cílem je zabránit tomu, aby svět dosáhl bodu, který je považován za bod zvratu, tedy aby došlo ke zvýšení teploty o 2 °C. Tento závod pravděpodobně prohrajeme, pokud nebudou nejpozději do roku 2020 stabilizovány globální emise a pokud se tyto emise následně do roku 2050 nesníží na poloviční úroveň ve srovnání s rokem 1990.
Since1850, the first date from which thereis consistent accurate measurement,it has risen by 0.76°C. Unless we act,it is likely to rise by a further1.8–4.0°C this century and possiblyby as much as 6.4°C, according toan international panel of scientistsconvened by the United Nations(UN).
S rostoucími extrémními klimatickými jevy nebudou muset své povodňové hráze zvýšit pouze Benátky.
The race is on to prevent theworld reaching what is believed tobe the tipping point, a 2°C increase.It will mostlikely be lost if globalemissions arenot stabilised byaround 2020 at the latest and thencut toaround half of their 1990levelsby 2050.
Průměrná teplota Země se během 10 000 let až do průmyslové revoluce g a l e
Withmoreextremes ofclimate, it is not just Venice that will have toupgrade its flooddefences.
Boj protizměněklimatu
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 4
Proč se klima mění
Combating climate change
Proč se klima mění
Why the climate is changing
Atmosféra obsahuje vodní páry, oxid uhličitý a další přirozeně se vyskytující plyny, jež propouštějí sluneční světlo, ale pohlcují teplo, které se odráží od Země.
The atmosphere contains water vapour, carbon dioxide and other naturally occurring gases thatlet in sunlight but absorb the heat that is radiated back off the Earth.
Tento přirozený proces, nazývaný „skleníkový efekt“, udržuje teplotu Země na úrovni příznivé pro život.
This natural process, calledthe ‘greenhouse effect’, keeps the Earth’s temperature at a level that supports life.
Bez něj by průměrná globální teplota byla nesnesitelných –18 °C.
Without it,the global average temperature would be an unbearable –18°C.
V důsledku lidských činností, např. spalování fosilních paliv a mýcení lesů s cílem uvolnit prostor pro zemědělskou půdu, se však v atmosféře zvyšuje obsah oxidu uhličitého a dalších plynů, které pohlcují teplo.
However, human activities such as the burning of fossil fuels and the destruction of forests tomake farmland are increasing the levels of carbon dioxide and other heat-trapping gases in theatmosphere.
Nárůstem těchto „skleníkových plynů“ je umocňován přirozený skleníkový efekt, Země se otepluje a mění se klima.
The addition of these ‘greenhouse’ gases is enhancing the natural greenhouseeffect, making the Earth warmer and changing the climate.
Řešením je snížení objemu globálních emisí skleníkových plynů, zejména oxidu uhličitého.
The solution lies in reducing global emissions of the greenhouse gases, in particular carbon dioxide.
K tomu je třeba lépe využívat přírodní zdroje.
This means making better use of natural resources.
Hlavními zdroji emisí skleníkových plynů jsou fosilní paliva, tedy ropa, zemní plyn a uhlí, používané k výrobě elektrické energie, k topení, chlazení a v dopravě.
Fossil fuels — oil, gas and coal for electricity, heating, cooling and transport — are major sources of greenhouse gas emissions.
Je třeba, abychom je spalovali v menší míře a účinněji.
We needtoburnless of them and burnthem more efficiently.
Zároveň je důležité zabránit unikání oxidu uhličitého do atmosféry, např. jeho „zachytáváním“ ihned při vzniku a jeho následným uložením pod zemí ve vytěžených plynových polích nebo solných kavernách.
At the same time, it is important to prevent carbon dioxide escaping into the atmosphere, for example by ‘capturing’ it as it is produced,and then storing it underground in depleted gas fields or salt caverns.
Pro odvrácení změny klimatu je velmi důležité zabránit odlesňování, zejména mizení tropických pralesů, které fungují jako jímky uhlíku a pohlcují oxid uhličitý.
Reversing deforestation, particularly the disappearance of tropical forests, which act as carbon‘sinks’ that absorb carbon dioxide, is also essential for tackling climate change.
Pokud rostou, lesy oxid uhličitý zachycují; jsou-li káceny, uvolňují jej.
Forests soak upcarbon dioxide when they are growing but give it off when they are cut down.
Ke globálnímu oteplování přispívají i další faktory, např. metan uvolňovaný z odpadu na skládkách nebo emise způsobené nadměrným používáním hnojiv, hlavními příčinami jsou však používání fosilních paliv a odlesňování.
There are other contributors to global warming, such as the methane emitted by disposing ofwastein landfill sites or the emissions caused by excessive fertiliser use, but fossil fuel use anddeforestation are the main culprits.
Cesta vpřed: integrovaná reakce
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 5
Jelikož hlavní příčinou změny klimatu jsou fosilní paliva, je pro EU cestou vpřed integrovaná politika v oblasti energetiky a změny klimatu.
The way forward for the EU is an integrated energy and climate changepolicy, as the burning of fossil fuelsis a major contributor to climatechange.
Čelní představitelé EU takovouto politiku podpořili v březnu 2007.
EU leaders endorsed such apolicy in March 2007.
Je tak zdůrazněna vůdčí úloha Evropy v boji proti změně klimatu a zároveň se EU otevírá cesta ke zvýšení bezpečnosti dodávek energie a k větší konkurenceschopnosti.
This demonstrates Europe’s global leadership intackling climate change whilepaving the way for the EU toincrease its security of supply andstrengthen its competitiveness.
vit nárůst globálních emisí skleníkových plynů a následně do roku 2050 snížit jejich objem přibližně na poloviční hodnotu úrovně z roku 1990.
need to stop increasing within 10 to15 years and then be cut to aroundhalf of 1990 levels by 2050.
Aby těchto cílů dosáhla, usiluje EU o novou celosvětovou dohodu.
The EUis striving for a new global agreement to reach these goals.
Integrovaná politika v oblasti energetiky a změny klimatu je znamením počátku nové průmyslové revoluce, jež má změnit způsob, jakým vyrábíme a využíváme energii, a rovněž druhy používané energie.
An integrated energy and climatechange policy signals the launch of anewindustrial revolution to trans-formthe way we produce and useenergy, and the types of energy weuse.
Jejím cílem je nastolit ekonomiku, která je šetrná ke klimatu a je založena na kombinaci nízkouhlíkových technologií a zdrojů energie.
The goal is tomovetoaclimate-friendly economy based on a combination of low-carbon technologiesand energy sources.
Komezení globálního oteplování na 2 °C je třeba během 10 až 15 let zasta-
Tolimit global warming to2°C, global emissions of greenhouse gases will
Ve snaze zdůraznit své odhodlání a být příkladem svým partnerům souhlasila EU s tím, že do roku 2020 sníží emise skleníkových plynů alespoň o 20 % bez ohledu na to, jak se zachovají jiné země.
To underline its determination andset an example for its partners tofollow, the EU has agreed to cut itsown greenhouse gas emissions by atleast20%by2020 regardless ofwhat othercountries do.
EU hodlá tohoto snížení dosáhnout pomocí opatření v rámci nové integrované politiky v oblasti energetiky a změny klimatu spolu s opatřeními, která jsou již zavedena.
The EUplans to achieve this reductionthrough actions foreseen in the newintegrated energy and climate policytogether withmeasures already inplace.
Výroba elektřiny spalováním uhlí obzvláště poškozuje životní prostředí.
Burning coal to produceelectricity is particularlyharmful to the climate.
Boj protizměněklimatu
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 6
Čelní představitelé EU se rozhodli: llépe propojit energetické trhy EU, jiný- lsnížit spotřebu energie v porovnání s odhady na rok 2020 o 20 %, a to mi slovy zvýšit konkurenceschopnost trhů s elektřinou a zemním plynem v celé Evropě; llépe sladit energetickou politiku EU s ostatními politikami, nejen s politi- zvýšením energetické účinnosti;ldo roku 2020 zvýšit podíl obnovitel- ných zdrojů energie na celkové spotřebě energie až na 20 %, tedy téměř kou v oblasti životního prostředí, ale rovněž v oblasti výzkumu, zemědělství a obchodu; na trojnásobek současné úrovně;ldo roku 2020 desetinásobně – ales- lzlepšit mezinárodní spolupráci: pokud EU dokáže k energetice zaujmout jednotný přístup a tento přístup jednohlasně vyjádřit, může se ujmout vůdčí úlohy v globální debatě.
The EU leaders have decided to: l l l l l l better integrate EU energy markets,i.e. moving towards more competitive, Europe-wide electricity andgas markets; better integrate EU energy policywith other policies, not just withenvironment policy, but also withpolicies such as research, agricultureand trade; increase international cooperation: if the EU can take a commonapproach on energy, and articulateit withacommon voice, it can leadglobal debate.
poň na 10 % – zvýšit podíl biopaliv v celkové spotřebě benzinu a nafty, a to za předpokladu, že budou komerčně dostupná udržitelná biopaliva „druhé generace“ vyráběna z nepotravinových plodin; lvyvinout a prosazovat technologie, které produkují nízké nebo nulové emise, včetně technologií pro zachycování a ukládání emisí – tedy techno- logií bránících tomu, aby CO unikal
l save 20%of energy consumptioncompared with projections for 2020by improving energy efficiency; increase to 20%by 2020 the shareof renewable energies in overallenergy consumption, thus almosttripling the current level; increase tenfold — to at least 10%—the share of biofuels in overallpetrol and diesel consumption by2020, provided that sustainable,‘second-generation’ biofuels fromnon-food crops become commer-ciallyavailable; develop and promote low- oreven zero-emitting technologies,includingcarbon capture and stor- age — i.e. preventing CO2enteringthe atmosphere by capturing it and
Počátečním bodem je tříletý energetický akční plán pro Evropu na období 2007–2009, jehož cílem je navést EU – a její občany – na správnou cestu, v níž se spojuje boj proti změně klimatu s bezpečnější dodávkou energie a trvalým ekonomickým růstem.
The starting point is a three-yearenergy action plan for Europe for theperiod 2007–09 designed to set the EU — and its citizens — on the rightcourse to combine the fight againstclimatechange with greater securityof energy supply and continued economic growth.
do atmosféry, tím, že jej zachycují a ukládají pod zemí ve vytěžených plynových polích nebo solných dolech – aby tyto technologie do roku 2020 zásadním způsobem přispěly ke snížení emisí; a h n B h e c s u t e
storing it underground in depletedgas fields or old salt mines — so thatthese can make a major contributiontoreducing emissions by2020; a h n B e h c s u t e
Vlak je rychlejší a čistší dopravní prostředek: pro boj proti změně klimatu je naprosto nezbytné omezit emise z automobilů.
It’s faster and cleaner bytrain: cutting vehicle emissions is critical incombating climatechange.
Co říkají vědci
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 7
Co říkají vědci
What the scientists say
Během posledních 150 let vzrostla průměrná teplota na celém světě téměř o 0,8 °C. Evropa se ve srovnání s celosvětovým průměrem otepluje rychleji: teplota se zvýšila přibližně o 1 °C. Od doby, kdy bylo v roce 1850 započato spolehlivé zaznamenávání teplot, spadá 11 z 12 nejteplejších let do období mezi roky 1995 až 2006.
Over the past 150 years the mean temperature has increased by almost 0.8°C worldwide.Europe is warming faster than the global average: the temperature has increased by about 1°C.Eleven of the 12 warmest years worldwide since reliable records began in 1850 occurredbetween 1995 and 2006.
Vzrůstající teploty se nyní projevují táním ledovců v Arktidě a v Alpách, charakterem dešťových a sněhových srážek, vlnami sucha a veder a intenzitou tropických cyklonů.
The impact of rising temperatures can now be seen in the meltingice in the Arctic and the Alps, rain and snowfall patterns, droughts and heat waves, and theintensity of tropical cyclones.
Mnoho odborníků je přesvědčeno, že globální oteplování nesmí vést ke zvýšení teploty před industrializací o více než 2 °C, máme-li zabránit tomu, aby změna klimatu měla nezvratné důsledky.
Many experts believe that global warming must be limited to no more than 2°C above the preindustrial temperature if we are to prevent climate change from having irreversible impacts.
Vědci se však shodují, že pokud nebudou učiněna žádná opatření, může průměrná světová teplota v tomto století stoupnout oproti dnešní úrovni až o 6 °C.
Butthe scientific consensus is that the world’s average temperature could rise by as much as 6°Cabovetoday’s levels in the course of this century, if no further action is taken.
V letech 1970 až 2004 došlo celosvětově k 70% nárůstu emisí skleníkových plynů.
There was a 70%increase in emissions of greenhouse gases worldwide between 1970 and2004.
Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC) zřízený v roce 1988 je mezinárodním fórem odpovědným za posuzování vědeckých důkazů o změně klimatu a jejích dopadech.
The international forum responsible for assessing the scientific evidence of climate change andits impacts is the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), set up in 1988.
Tento panel je společnou iniciativou programu OSN v oblasti životního prostředí a Světové meteorologické organizace a posuzuje vědecké, technické a socioekonomické informace důležité pro pochopení hrozby, kterou představuje změna klimatu způsobená lidskou činností.
The panel,ajoint initiative of the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organization, assesses the scientific, technical and socioeconomic information relevant forunderstanding the risk of man-made climate change.
Na přípravě posudku se podílejí stovky špičkových odborníků z celého světa.
The drafting of its assessments involveshundreds of leading experts from around the world.