natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ve věcech C-428/06, C-429/06 a C-434/06 se žaloby na neplatnost podané v původním řízení týkají Norma Foral des Juntas Generales de Vizcaya 7/2005 ze dne 23. června 2005 (dále jen „Norma Foral 7/2005“), jehož článek 2 mění Norma Foral 3/1996 ze dne 26. června 1996 o korporační dani (dále jen „Norma Foral 3/1996“).
In Cases C-428/06, C-429/06 and C-434/06, the actions for annulment brought in the main proceedings concern the Foral Law of the Juntas Generales de Vizcaya 7/2005 of 23 June 2005, Article 2 of which amends Foral Law 3/1996 of 26 June 1996 on corporation tax.
První dvě žaloby směřují ke zrušení bodů 4, 6 a 7 uvedeného článku 2, zatímco třetí žaloba směřuje ke zrušení pouze bodů 4 a 6 tohoto článku.
The first two of those actions seek annulment of Article 2(4), (6) and (7), whilst the third seeks annulment of Article 2(4) and (6) only.
Článek 2 bod 4 Norma Foral 7/2005 mění článek 29 Norma Foral 3/1996 a stanoví sazbu korporační daně „obecně na 32,5%“.
Article 2(4) of Foral Law 7/2005 amends Article 29 of Foral Law 3/1996 and sets the rate of corporation tax ‘generally at 32.5%’.
Článek 2 bod 6 Norma Foral 7/2005 mění článek 37 Norma Foral č. 3/1996 a stanoví daňový odpočet ve výši 10 % částky investic do nového hmotného investičního majetku, které jsou určeny pro hospodářský rozvoj podniku.
Article 2(6) of Foral Law 7/2005 amends Article 37 of Foral Law 3/1996 and provides that investments made in new tangible fixed assets and intended for the economic operation of an undertaking may be deducted at a rate of 10%.
Bod 7 tohoto článku 2 mění článek 39 Norma Foral 3/1996 a stanoví daňový odpočet ve výši 10 % částek, které pocházejí z účetního výsledku za finanční rok a které mohou být určeny jako „rezerva na investice do výroby nebo rezerva na činnosti směřující k zachování nebo zlepšení životního prostředí nebo k úsporám energie.“ Předkládající soud upřesňuje, že ve španělském zákoně o korporační dani takové možnosti odpočtu neexistují.
Article 2(7) amends Article 39 of Foral Law 3/1996 and provides for a deduction equal to 10% of the amount resulting from the accounting income for the financial year and capable of serving as a ‘reserve for production investments and/or as a reserve for environmental conservation and improvement and energy saving’. The national court states that there are no such deductions under Spanish corporation tax law.
Ve věcech C-430/06 a C-433/06 se žaloby na neplatnost podané v původním řízení týkají Decreto Foral Normativo de Urgencia Fiscal 2/2005 del Consejo de Diputados de Álava ze dne 24. května 2005, který byl schválen dohodou Juntas Generales de Álava ze dne 13. června 2005, jehož jediný článek mění ve svých bodech 4 a 5 články 29 a 37 Norma Foral 24/1996 ze dne 5. července 1996 o korporační dani.
In Cases C-430/06 and C-433/06, the actions for annulment brought in the main proceedings concern Decreto Foral Normativo de Urgencia Fiscal 2/2005 del Consejo de Diputados de Álava of 24 May 2005, validated by the agreement of the Juntas Generales de Álava of 13 June 2005, paragraphs 4 and 5 of the sole article of which amend Articles 29 and 37 of Foral Law 24/1996 of 5 July 1996 on corporation tax.
Obsah napadené právní normy v uvedených žalobách odpovídá obsahu dotčené právní normy v žalobě v původním řízení, která vedla k žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce ve věci C-434/06.
The content of the contested law in those actions is the same as that of the law at issue in the action in the main proceedings leading to the reference for a preliminary ruling in Case C-434/06.
Ve věcech C-431/06 a C-432/06 je předmětem žalob na neplatnost podaných v původním řízení Decreto Foral 32/2005 de la Diputación foral de Guipúzcoa ze dne 24. května 2005, jehož jediný článek ve svých bodech 3 a 4 mění články 29 a 37 Norma Foral 7/1996 ze dne 4. července 1996 o korporační dani.
In Cases C-431/06 and C-432/06, the actions for annulment brought in the main proceedings concern Decreto Foral 32/2005 of the Diputación foral de Guipúzcoa, of 24 May 2005, paragraphs 3 and 4 of the sole article of which amend Articles 29 and 37 of Foral Law 7/1996 of 4 July 1996 on corporation tax.
Obsah napadené právní normy v uvedených žalobách odpovídá obsahu dotčené právní normy v žalobě v původním řízení, která vedla k žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce ve věci C-434/06.
The content of the law contested in those actions is the same as that of the law at issue in the action in the main proceedings which led to the reference for a preliminary ruling in Case C-434/06.
Spory v původním řízení a předběžné otázky
The actions in the main proceedings and the questions referred for preliminary ruling
3 ES oznámena Komisi Evropských společenství. Žalované v původním řízení nicméně ve svých písemných vyjádřeních předložených Soudnímu dvoru uvádějí, že jelikož Tribunal Supremo rozhodl, aniž by Soudnímu dvoru předložil předběžnou otázku a rovněž z dalších důvodů, byl proti tomuto rozsudku podán k Tribunal Constitucional „recurso de amparo“.
However, the defendants in the main proceedings state in their written observations submitted to the Court that, in view of the fact that the Tribunal Supremo gave judgment without making a preliminary reference to the Court of Justice and for other reasons, a ‘recurso de amparo’ (constitutional complaint) has been brought before the Tribunal Constitucional (Constitutional Court) (Spain) against that judgment.
V rámci žalob na neplatnost v původním řízení se předkládající soud táže, zda daňová opatření s obecnou působností, která nepřiznávají výhody určitým podnikům nebo určitému odvětví výroby, musí být považována za „selektivní“ a podléhat ustanovení článků 87 ES a 88 ES pouze na základě skutečnosti, že se dotýkají výhradně území, které spadá do působnosti entity nižší než státní úrovně, která je autonomní v daňové oblasti.
In the context of the actions for annulment in the main proceedings, the national court asks whether tax legislation which is adopted with general application and which does not confer an advantage on certain undertakings or the production of certain goods, is to be regarded as ‘selective’ and subject to the provisions of Articles 87 EC and 88 EC, solely on the ground that the effects and effectiveness of that legislation are limited exclusively to the territorial jurisdiction of an infraState authority with autonomy in tax matters.
Předkládající soud v tomto ohledu uvádí rozsudek Soudního dvora ze dne 6. září 2006, Portugalsko v. Komise (C-88/03, Sb. rozh. s. I-7115), který se týká daňových opatření přijatých autonomním regionem Azory a odkazuje na tři podmínky institucionální, procesní a hospodářské autonomie, které Soudní dvůr upřesnil v bodě 67 uvedeného rozsudku.
The national court mentions in that regard the judgment in Case C-88/03 Portugal v Commission [2006] ECR I-7115, concerning tax measures adopted by the Autonomous Region of the Azores and refers to the three conditions of institutional, procedural and economic autonomy laid down by the Court in paragraph 67 of that judgment.
V rámci přezkumu, zda Baskicko a jeho Territorios Históricos splňují tyto tři podmínky, předkládající soud uvádí, že nemá pochybnosti ohledně existence institucionální autonomie.
Examining whether the Basque Country and its Historical Territories fulfil those three conditions, the national court states that it has no doubt as to the existence of institutional autonomy.
Naproti tomu se táže, zda formální postup vypracování daňové právní úpravy v Baskicku splňuje kritérium procesní autonomie.
The national court asks, however, whether the formal procedure for drawing up the tax legislation in the Basque Country satisfies the procedural autonomy criterion.
Tento postup sice nepodléhá přímému zásahu ústřední vlády, zahrnuje však určité nedonucovací, smírčí, reciproční a paritní mechanismy, které mají zaručit, aby byla po oznámení navrhované právní úpravy přezkoumána její slučitelnost s hospodářskou dohodou přijatou smluvními stranami, aby byl zajištěn soulad právní úpravy přijaté těmito smluvními stranami s předpisy na úrovni zákona, které byly dohodnuty mezi ústřední a regionální správou.
Although that procedure is not subject to direct intervention by the central government, it does entail mechanisms based on non-coercive conciliation, reciprocity and the equal representation of both sides, for the purpose of examining whether draft legislation, once it is known, is compatible with the Economic Agreement between the parties, in order to ensure that legislation to be enacted by both parties accords with what has been agreed and has attained the force of law between the authorities concerned.
Krom toho z hlediska cílů sledovaných autonomní daňovou právní úpravou a povinnosti baskické správy případně „vzít při stanovování daňové sazby v úvahu zájem státu“, stanoví hospodářská dohoda v článku 3 určité negativní omezení týkající se skutečného celkového daňového zatížení, volného pohybu a svobody usazování, jakož i zákazu diskriminace.
In addition, from the perspective of the objectives pursued by the autonomous tax legislation and the Basque administration’s obligation to ‘take the national interest into account when setting the tax rate’, Article 3 of the Economic Agreement sets negative thresholds relating to the real global tax burden, to freedom of movement and establishment, and to the absence of discriminatory effects.
Tato omezení mohou vést k soudnímu přezkumu a posteriori konkrétních platných daňových ustanovení, který má ověřit, zda jsou slučitelná s výše uvedenými pravidly či pokyny.
Those limits may give rise a posteriori to judicial review of implemented tax provisions in order to determine whether they comply with the legal rules or guidelines mentioned above.
Co se týče kritéria hospodářské autonomie, předkládající soud se táže, zda i když je entita z daňového hlediska odpovědná, má Baskicko dostatečné pravomoci, aby splnilo toto kritérium.
As regards the economic autonomy criterion, the national court asks whether, despite being the responsible tax body, the Basque Country nevertheless has sufficient powers to satisfy that criterion.
Tento soud v tomto ohledu uvádí, že i když je úroveň pravomocí Baskicka vysoká ve srovnání s jinými formami regionální autonomie v evropském kontextu, je nicméně omezena výlučnými pravomocemi státu v oblastech, které mají na Baskicko hospodářský vliv, jako jsou měnový systém, základy a koordinace obecného plánování hospodářské činnosti, hospodářský systém sociálního zabezpečení, veřejné práce obecného zájmu, jakož i další oblasti uvedené v článku 149 Ústavy.
The national court states in that regard that, although the Basque Country has a very high level of autonomy compared with other examples of regional autonomy within the European Union, that autonomy is nevertheless limited by the fact that the State has exclusive powers in certain areas which have an economic impact on the Basque Country, such as, inter alia, the other areas of competence set out in Article 149 of the Spanish Constitution, the monetary system, basic rules and coordination of general economic planning, financial rules governing the social security system, and public works of general benefit.
Z tohoto důvodu je třeba existenci odlišného hospodářského rámce v Baskicku relativizovat a nahlížet na ni v souvislosti s určitými základními požadavky na jednotu trhu či jednotu hospodářského systému, které podle judikatury Tribunal Constitucional (viz zejména rozsudky 96/1984 ze dne 19. října 1984 a 96/2002 ze dne 25. dubna 2002) představují významná omezení systému španělských samosprávných společenství.
Accordingly, the existence of a distinct economic framework in the Basque Country must be viewed in context and by reference to certain essential requirements, such as market unity and economic unity, which are an intrinsic feature of the Spanish system of autonomous communities according to the Tribunal Constitucional (see, inter alia, judgments of the Tribunal Constitucional No 96/1984 of 19 October 1984 and No 96/2002 of 25 April 2002).
S ohledem na tyto skutečnosti Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžnou otázku, která je formulována totožně ve věcech C-428/06, C-429/06 a C-434/06:
Against that background, the Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco (Supreme Court of Justice of the Autonomous Community of the Basque Country) decided to stay the proceedings and to refer the following question, which is formulated in identical terms in Cases C-428/06, C-429/06 and C-434/06, to the Court of Justice for a preliminary ruling:
Ve věcech C-430/06 až C-433/06 je předběžná otázka totožná s otázkou uvedenou v předchozím bodě, týká se však Normas Forales platných na územích Álava a Guipúzcoa.
In Cases C-430/06 to C-433/06, the question referred for a preliminary ruling is the same as that set out in the preceding paragraph, save that it refers to the relevant foral laws of Álava and Guipúzcoa.
Usnesením předsedy Soudního dvora ze dne 30. listopadu 2006 byly věci C-428/06 až C- 434/06 spojeny pro účely písemné a ústní části řízení, jakož i rozsudku.
By order of the President of the Court of 30 November 2006, Cases C-428/06 to C-434/06 were joined for the purposes of the written and oral procedure and of the judgment.
K přípustnosti žádostí o rozhodnutí o předběžné otázce
Admissibility of the requests for a preliminary ruling
Comunidad Autónoma de La Rioja tvrdí, že žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce nejsou přípustné, jelikož odpověď na položenou otázku není nezbytná pro to, aby předkládající soud mohl ve věci rozhodnout.
The Comunidad Autónoma de La Rioja submits that the requests for a preliminary ruling are not admissible since the answer to the question referred is not necessary in order to enable the national court to deliver judgment.
Usnesením ze dne 14. listopadu 2005, potvrzeným pozdějším usnesením ze dne 17. března 2006, která byla obě přijata v rámci incidenčního řízení týkajícího se výkonu rozsudku vyhlášeného Tribunal Supremo dne 9. prosince 2004 (výkon rozhodnutí č. 3753/96-1), Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco již totiž zrušil některá ustanovení napadená v původním řízení, a to článek 29 různých pozměněných Normas Forales o korporační dani a pozměněný článek 39 Norma Forale 3/1996, když měl za to, že tato usnesení jsou v rozporu s uvedeným rozsudkem a že byla přijata s cílem zamezit výkonu tohoto rozsudku.
By order of 14 November 2005, confirmed by subsequent order of 17 March 2006, both adopted in the context of proceedings for the enforcement of the judgment of the Tribunal Supremo of 9 December 2004 (Enforcement No 3753/96-1), the Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Autónoma del País Vasco had already annulled certain of the provisions contested in the main proceedings, namely Article 29 of the respective amended foral laws on the rate of corporation tax and Article 39, as amended, of Foral Law 3/1996, taking the view that they were counter to that judgment and had been adopted with the aim of avoiding the enforcement thereof.
Pokud jde o dvě výše uvedená ustanovení, jsou v současnosti předmětem kasačních opravných prostředků.
Regarding the two orders mentioned above, they were currently subject to appeals in cassation.
Dopisem ze dne 23. ledna 2008 oznámila však Comunidad Autónoma de La Rioja Soudnímu dvoru, že bere zpět svůj návrh směřující k tomu, aby žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce byly prohlášeny za nepřípustné.
By letter of 23 January 2008, the Comunidad Autónoma de La Rioja informed the Court, however, that it was withdrawing its application for a declaration that the references for a preliminary ruling were inadmissible.
UGT-Rioja rovněž tvrdí, že uvedené žádosti jsou nepřípustné, jelikož neexistuje sebemenší pochybnost, že dotčená daňová opatření v původním řízení představují státní podpory.
UGT-Rioja also claims that those references are inadmissible on the ground that there is absolutely no doubt that the tax measures at issue in the main proceedings constitute State aid.
Odkazuje v tomto ohledu na rozsudek Tribunal Supremo a na některá rozhodnutí Komise, která se týkají daňových ustanovení přijatých Territorios Históricos a která jsou obdobná jako uvedená opatření.
It refers in that regard to the judgment of the Tribunal Supremo and to certain Commission decisions concerning tax provisions adopted by the Historical Territories and which are similar to the measures in question.
Confebask rovněž uvádí, že žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce nejsou nezbytné, jelikož výše uvedený rozsudek Portugalsko v. Komise je velmi jasný a neexistuje pochybnost, že dotčená daňová opatření nepředstavují státní podpory.
Confebask also claims that the references for a preliminary ruling were not necessary since the judgment in Portugal v Commission is very clear and that there can be no doubt that the tax measures at issue in the main proceedings do not constitute State aid.
Jelikož existence sporu v původním řízení je podmínkou příslušnosti Soudního dvora, může posledně uvedený tuto podmínku ověřit bez návrhu.
As the Court’s jurisdiction is dependent on the existence of an action in the main proceedings, the Court may verify it of its own motion.
Z toho vyplývá, že zpětvzetí návrhu na prohlášení nepřípustnosti předběžné otázky, které učinilo Comunidad Autónoma de La Rioja, nemá na toto posouzení vliv.
Consequently, the Comunidad Autónoma de La Rioja’s withdrawal of its claim that the reference for a preliminary ruling is inadmissible has no effect on that verification.
V projednávaném případě nevyplývá z žádné skutečnosti sdělené Soudnímu dvoru, že by spory v původním řízení v důsledku zrušení některých ustanovení napadených v původním řízení již byly bezpředmětné ani že by odpověď na žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce již nebyly nezbytné pro předkládající soud, aby rozhodl ve věcech, které mu byly předloženy.
In the present case, it is not apparent from any of the evidence submitted to the Court that, following the annulment of certain of the provisions contested therein, the cases in the main proceedings no longer serve any purpose or that the answer to the references for a preliminary ruling is no longer needed by the national court to enable it to deliver judgment in the cases before it.
Co se týče tvrzení, že odpověď na předběžnou otázku je jasná, je třeba připomenout, že pokud lze odpověď na předběžnou otázku jasně vyvodit z judikatury nebo
Regarding the claim that the answer to the question referred is clear, it should be pointed out that, where the answer to a question referred to the Court for a
Tyto okolnosti však nijak nezakazují vnitrostátnímu soudu, aby položil Soudnímu dvoru předběžnou otázku (viz v tomto smyslu výše uvedený rozsudek Cilfit a další, bod 15), a nevedou k tomu, že by Soudní dvůr nebyl příslušný rozhodnout o takové otázce.
However, those circumstances in no way prevent a national court from making a reference for a preliminary ruling to this Court (see, to that effect, Cilfit and Others, paragraph 15) and do not have the effect of depriving this Court of jurisdiction to rule on such a question.
V každém případě je třeba konstatovat, že podle UGT-Rioja je nepochybné, že daňová opatření dotčená v původním řízení představují státní podpory, zatímco podle Confeback je nepochybné, že tato opatření nepředstavují takové státní podpory.
In any event, it should be pointed out that, for UGT-Rioja, the tax measures at issue in the main proceedings unquestionably constitute State aid, whereas, for Confebask, they definitely do not constitute State aid.
Tato vzájemně si odporující posouzení uvedených daňových opatření s ohledem na ustanovení Smlouvy o ES prokazují dostatečně, že je nezbytné odpovědět na žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce.
Those contradictory assessments of the tax measures in the light of the provisions of the EC Treaty are sufficient to establish the need to reply to the requests for a preliminary ruling.
Jak Soudní dvůr uvedl v bodě 56 výše uvedeného rozsudku Portugalsko v. Komise, za účelem posouzení selektivity opatření je třeba přezkoumat, zda v rámci daného právního režimu uvedené opatření zvýhodňuje určité podniky vůči jiným podnikům, které se nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci.
As the Court indicated at paragraph 56 of its judgment in Portugal v Commission, in order to determine whether the measure at issue is selective, it is appropriate to examine whether, within the context of a particular legal system, that measure constitutes an advantage for certain undertakings in comparison with others which are in a comparable legal and factual situation.
Není možno vyloučit, že entita nižší než státní úrovně má právně a ve skutečnosti takový status, který ji činí ve vztahu k ústřední vládě členského státu autonomní natolik, aby to byla tato entita, a nikoliv ústřední vláda, kdo hraje prostřednictvím opatření, která přijímá, základní úlohu při určení politického a hospodářského prostředí, ve kterém podniky působí (výše uvedený rozsudek Portugalsko v. Komise, bod 58).
It is possible that an infraState body enjoys a legal and factual status which makes it sufficiently autonomous in relation to the central government of a Member State, with the result that, by the measures it adopts, it is that body and not the central government which plays a fundamental role in the definition of the political and economic environment in which undertakings operate (Portugal v Commission, paragraph 58).
Soudní dvůr zmínil v bodě 65 výše uvedeného rozsudku Portugalsko v. Komise situaci, v níž regionální nebo místní orgán při výkonu svých pravomocí dostatečně autonomních vůči ústřední moci stanoví daňovou sazbu, která je nižší než celostátní daňová sazba a která se použije pouze na podniky přítomné na území spadajícím do jeho působnosti.
The Court described, at paragraph 65 of the judgment in Portugal v Commission, the situation in which a regional or local authority adopts, in the exercise of sufficiently autonomous powers in relation to the central power, a tax rate lower than the national rate and which is applicable only to undertakings present in the territory within its competence.
V této posledně uvedené situaci by se rozhodný právní rámec pro posouzení selektivity daňového opatření mohl omezit na dotyčnou zeměpisnou oblast v případě, kdy entita nižší než státní úrovně, zejména z důvodu svého statusu a pravomocí, hraje základní úlohu při určení politického a hospodářského prostředí, ve kterém působí podniky přítomné na území spadajícím do její působnosti (výše uvedený rozsudek Portugalsko v. Komise, bod 66).
In the latter situation, the legal framework appropriate to determine the selectivity of a tax measure may be limited to the geographical area concerned where the infraState body, in particular on account of its status and powers, occupies a fundamental role in the definition of the political and economic environment in which the undertakings present on the territory within its competence operate (Portugal v Commis­sion, paragraph 66).
Aby rozhodnutí přijaté regionálním nebo místním orgánem mohlo být považováno za přijaté při výkonu dostatečně autonomních pravomocí tohoto orgánu, je třeba zaprvé, aby posledně uvedený měl tento orgán na ústavní úrovni status politicky a správně odlišný od statusu ústřední vlády.
In order that a decision taken by a regional or local authority can be regarded as having been adopted in the exercise of sufficiently autonomous powers, that authority must first have, from a constitutional point of view, a political and administrative status which is distinct from that of the central government.
Dále musí být toto rozhodnutí přijato, aniž by ústřední vláda mohla přímo zasahovat do jeho obsahu.
Next, the decision must have been adopted without the central government being able to intervene directly as regards its content.