natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ve většině členských států se převládající možností pro uživatele opiátů stala substituční léčba kombinovaná s psychosociální péčí.
In the majority of Member States, substitution treatment combined with psychosocial care has become the predominant option for opioid users.
Po zavedení léčby vysokými dávkami buprenorfinu na Kypru v roce 2007 je substituční léčba nyní dostupná ve všech členských státech a v Chorvatsku a Norsku (26).
With the introduction of high-dosage buprenorphine treatment in Cyprus in 2007, substitution treatment is now available in all Member States and in Croatia and Norway (26).
V Turecku má být substituční léčba teprve zavedena, i když podle nařízení o střediscích léčby z roku 2004 je povolena.
In Turkey, substitution treatment has yet to be introduced, though it is permitted under a 2004 regulation on treatment centres.
Po metadonu je buprenorfin druhou nejčastěji předepisovanou náhražkou opiátů a jeho využívání v léčbě problémového užívání opiátů v posledních letech vzrostlo (viz kapitola 6).
After methadone, buprenorphine is the second most commonly prescribed opioid substitute, and its use in the treatment of opioid dependence has increased in recent years (see Chapter 6).
Tato možnost léčby je nyní dostupná ve všech členských státech kromě Bulharska, Maďarska a Polska.
It is now available as a treatment option in all Member States except Bulgaria, Hungary and Poland.
Podle odhadů podstoupilo v roce 2006 substituční léčbu v Evropě 600 000 uživatelů opiátů, přičemž 16 z 22 zemí, které poskytly údaje, uvedlo nárůst oproti předchozímu roku.
In 2006, it is estimated that 600 000 opioid users received substitution treatment in Europe, with an increase since the previous year being reported in 16 of the 22 countries providing data.
Některé členské státy se v poslední době zabývají důsledky zavedení intervencí za účelem minimalizace škod.
Finally, some Member States have recently looked at the consequences of the introduction of harmreduction interventions.
Ve Francii došlo k poklesu úmrtnosti uživatelů drog spolu se zavedením trojnásobných protivirových léčebných postupů, s vypracováním politiky minimalizace škod a s dostupností substituční léčby závislosti na opiátech; ve Španělsku klesající počet injekčních uživatelů spolu se snadným přístupem k metadonové udržovací léčbě souvisel s poklesem infekčních nemocí a úmrtí souvisejících s drogami mezi uživateli drog (De la Fuente a kol., 2006); a v Portugalsku dostupné údaje ukazují stabilizaci infekčních nemocí, což lze pravděpodobně částečně připsat lepší dostupnosti řešení v oblasti minimalizace škod a léčby.
In France, the observed decrease in mortality rates among drug users coincided with the introduction of triple antiviral therapies, the development of a harmreduction policy and the availability of opioid substitution treatments; in Spain, the decreasing number of injectors combined with easy access to methadone maintenance treatment was associated with a decline of infectious diseases and drugrelated deaths among drug users (De la Fuente et al., 2006); and in Portugal, available data show a levelling off of infectious diseases, which probably can be attributed, in part, to an increase in the availability of harmreduction and treatment responses.
Minimalizace škod
Harmreduction
Sociální reintegrace
Social reintegration
Léčení uživatelé drog často vykazují vysokou míru nezaměstnanosti a bezdomovectví.
The prevention and reduction of drugrelated harm is a public health objective in all Member States and in the EU drug strategy and action plan (European Commission, 2007a).
Prevence a minimalizace škod souvisejících s drogami je cílem v oblasti veřejného zdraví ve všech členských státech a v protidrogové strategii a akčním plánu EU (Evropská komise, 2007a).
Drug users in treatment often report high levels of unemployment and homelessness.
Viz tab. TDI-10 (část vii) a TDI-21 (část iv) ve Statistickém věstníku 2008.
See Tables TDI-10 (part vii) and TDI-21 (part iv) in the 2008 statistical bulletin.
Viz tab. TDI-13 a TDI-15 ve Statistickém věstníku 2008.
See Tables TDI-13 and TDI-15 in the 2008 statistical bulletin.
Viz tab. HSR-1 a HSR-2 ve Statistickém věstníku 2008.
See Tables HSR-1 and HSR-2 in the 2008 statistical bulletin.
Kapitola 2: Řešení drogové problematiky v Evropě – přehled a podporu bydlení, zatímco intervence ve věznicích mohou vězňům v rámci přípravy na propuštění poskytnout kontakty na komunitní bydlení a služby sociální podpory.
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview provision of services to imprisoned drug users and new laws on drug treatment in prison.
drogu, mezi různými vězeňskými populacemi, nápravnými zařízeními a zeměmi velice liší od méně než jedné třetiny (Bulharsko, Maďarsko, Rumunsko) po více než 50% ve většině studií a až 84% v jedné ženské věznici v Anglii a Walesu.
Surveys carried out between 2001 and 2006 show that the proportion of prisoners (29) who report having ever used an illicit drug varies greatly between prison populations, detention centres and countries, from a third or less (Bulgaria, Hungary, Romania) to above 50% in most studies, and up to 84% in a women’s prison in England and Wales.
Nejčastější nezákonnou drogou u vězňů zůstává konopí, přičemž celoživotní prevalence činí až 78%.
Cannabis remains the illicit drug most frequently reported by prisoners, with lifetime prevalence levels of up to 78%.
Ačkoliv odhady celoživotního užívání jiných látek mohou být v některých věznicích velmi nízké (až 1%), některé studie uvádí celoživotní prevalenci heroinu, amfetaminů nebo kokainu mezi vězni v rozmezí 50–60% (30).
Although estimates of lifetime use of other substances can be very low in some prisons (down to 1%), some studies report lifetime prevalence levels of 50–60% for heroin, amphetamines or cocaine among prisoners (30).
Mezi vězni se také mohou koncentrovat nejškodlivější formy užívání drog, neboť některé studie uvádí, že více než třetina osob účastnících se průzkumu někdy užívala drogy injekčně (31).
The most damaging forms of drug use may also be concentrated among prisoners, with some studies reporting that more than a third of those surveyed have ever injected drugs (31).
Bezdomovectví spolu s nestálým ubytováním je jednou z nejvážnějších forem sociálního vyloučení, se kterou se uživatelé drog setkávají – týkalo se asi 10% uživatelů drog, kteří v roce 2006 nastoupili léčbu (27).
Homelessness, together with living in unstable accommodation, is one of the most serious forms of social exclusion facing drug users, affecting about 10% of drug users entering treatment in 2006 (27).
I když v mnoha zemích je klientům léčeným z drogové závislosti poskytována podpora bydlení, byly zaznamenány také nedostatky a dvě země uvádí, že přístup uživatelů drog k obecným službám pro lidi bez domova, které tradičně využívají problémoví uživatelé alkoholu, je obtížný (Irsko, Itálie).
While housing support is provided to drug treatment clients in many countries, shortages have also been documented, and two countries report that it is difficult for drug users to gain access to the general services for the homeless that are traditionally used by problem alcohol users (Ireland, Italy).
Ve třech zemích (Belgie, Dánsko, Nizozemsko) se provádí nová opatření, která mohou pomoci uspokojit bytové potřeby uživatelů drog; tyto země hlásí, že byla centralizována zařízení pro dlouhodobě závislé bez domova a otvírají se specializovaná pečovatelská zařízení pro uživatele drog s problémovým chováním nebo komorbiditou.
New measures that can help meet the accommodation needs of drug users are being undertaken in three countries (Belgium, Denmark, Netherlands), which report that facilities for homeless long-term addicts are being centralised and specialised care homes are being opened for drug users with problem behaviour or co-morbidity.
Skutečnost, že si drogy navzdory všem opatřením přijímaným na snížení nabídky drog najdou cestu do většiny věznic, uznávají odborníci na vězeňství i tvůrci politik.
The fact that drugs find their way in to most prisons, despite all measures being taken to reduce the supply of drugs, is recognised by both prison experts and policymakers.
Studie provedené v letech 2001 až 2006 v Evropě ukazují, že 1–56% vězňů užívalo drogy ve vězení a až třetina vězňů užívala drogy injekčně ve vazbě (32).
Studies carried out between 2001 and 2006 in Europe show that between 1% and 56% of inmates report having used drugs within prison, and up to a third of inmates have injected drugs while in custody (32).
To vyvolává obavy o možné šíření infekčních nemocí, zvlášť v souvislosti se sdílením injekčního náčiní.
This raises concerns around the potential spread of infectious diseases, especially in relation to the sharing of injection equipment.
Pomoc klientům léčeným z drogové závislosti s nalezením zaměstnání je klíčovou součástí sociální reintegrace, jelikož každý druhý klient nastupující léčbu je nezaměstnaný (28).
Helping drug treatment clients find employment is a key element in social reintegration, as one in every two clients entering treatment is unemployed (28).
Nové přístupy k pomoci klientům s nalezením a udržením zaměstnání se ukázaly jako úspěšné; patří k nim: „mentorské programy“, dotovaná pracovní místa (od roku 2006 také v Litvě) a speciální vedení zaměstnavatelů a zaměstnanců, jako například v rámci projektu „Ready for work“ v Irsku nebo různé „pracovní a sociální agentury“ v České republice.
New approaches to helping clients to find and hold down employment are reported to have shown success, these include: ‘mentoring schemes’, subsidised workplaces (since 2006 also possible in Lithuania), and special coaching of employers and employees, as carried out under the ‘Ready for work’ project in Ireland, or various ‘work and social agencies’ in the Czech Republic.
Zdravotní a sociální řešení ve věznicích
Health and social responses in prison
Vězeňská populace v Evropské unii činí více než 607 000 osob (33) a roční pohyb vězňů se odhaduje na více než 860 000.
The prison population in the European Union is over 607 000 (33), with an estimated annual turnover of more than 860 000 prisoners.
Ve většině zemí podíl vězňů odsouzených za trestné činy porušující protidrogové právní předpisy činí 10–30%.
In most countries, the proportion of prisoners sentenced for drug law offences is in the range of 10–30%.
Z dostupných údajů lze odhadnout, že věznicemi v EU každý rok projde více než 400 000 osob se zkušenostmi s užíváním nezákonných drog v minulosti nebo současnosti.
From the data available, it can be estimated that more than 400 000 people with past or current experience of illicit drug use pass through EU prisons every year.
A mezi nimi bude značný počet problémových uživatelů drog.
And among these, there will be a considerable number of problem drug users.
Potřeby zdravotní péče této velké populace bývalých nebo současných uživatelů drog v evropských věznicích budou do určité míry určeny zdravotními problémy souvisejícími s užíváním drog, zejména s infekčními nemocemi, jako je hepatitida B a C a HIV/AIDS (viz kapitola 7).
The healthcare needs of this large population of former or current drug users in European prisons will, to some extent, be determined by health problems related to drug use, notably infectious diseases such as hepatitis B and C viruses and HIV/AIDS (see Chapter 7).
Viz tab. TDI-15 ve Statistickém věstníku 2008.
See Table TDI-15 in the 2008 statistical bulletin.
Viz tab. TDI-20 ve Statistickém věstníku 2008.
See Table TDI-20 in the 2008 statistical bulletin.
Výraz „vězni“ se zde používá v širokém smyslu a zahrnuje osoby ve vyšetřovací vazbě i odsouzené ve výkonu trestu odnětí svobody.
The term ‘prisoners’ is used in a broad sense here, and includes both on-remand and convicted incarcerated persons.
Viz tab. DUP-1 ve Statistickém věstníku 2008.
See Table DUP-1 in the 2008 statistical bulletin.
Viz tab. DUP-2 ve Statistickém věstníku 2008.
See Table DUP-2 in the 2008 statistical bulletin.
Viz tab. DUP-3 a DUP-4 ve Statistickém věstníku 2008.
See Tables DUP-3 and DUP-4 in the 2008 statistical bulletin.
Výroční trestní statistika Rady Evropy (SPACE), založena na průzkumu mezi vězeňskou populací provedeném k 1. září 2006.
Council of Europe Annual Penal Statistics (SPACE), based on a prison population survey with reference to 1 September 2006.
Nejnovější právní předpisy o léčbě drogové závislosti ve věznicích
Healthcare areas: drugrelated information and prevention; screening for infectious diseases and vaccinations; and drug dependence treatment, including substitution treatment.
V roce 2006 a na počátku roku 2007 šest zemí zrevidovalo svůj právní rámec a předpisy v oblasti práv vězňů na léčbu drogové závislosti.
Prison-based substitution treatment is officially available in all countries except Bulgaria, Estonia, Latvia, Lithuania, Cyprus, Slovakia and Turkey, though, in many countries, the overall accessibility of this treatment option is limited.
a ministerstvem vnitra podepsaným v roce 2005 vyvinuty ve všech věznicích komplexní služby pro uživatele drog.
The responsibility for healthcare in prison lies, in most countries, with the Ministry of Justice.
V ostatních zemích věznice za účelem uspokojení potřeb rostoucího počtu uživatelů drog ve výkonu trestu odnětí svobody navázaly spolupráci s veřejnými zdravotnickými službami a specializovanými nevládními protidrogovými agenturami v této komunitě.
However, this is changing, and in a growing number of European countries, the responsibility has been transferred to the health system (France, Italy, England and Wales in the United Kingdom, Norway).
V Belgii směrnice ministra spravedlnosti z roku 2006 stanoví, že vězni mají právo na stejný rozsah možností léčby, které jsou dostupné mimo věznice.
In Spain, comprehensive services for drug users are developed in all prisons according to the action plan of the national strategy on drugs (2000–08) and based on a cooperation protocol between the Ministry of Health and the Ministry of the Interior, signed in 2005.
V Irsku nové předpisy vězeňské služby zdůrazňují úroveň zdravotní péče pro léčebné služby, které by měly být srovnatelné se službami dostupnými v běžné společnosti, ale zároveň přizpůsobeny vězeňskému prostředí.
In other countries, in order to meet the needs of increasing numbers of incarcerated drug users, prisons have established cooperation with public health services and specialist non-governmental drugs agencies in the community.
V Dánsku změna zákona od ledna 2007 poskytuje uvězněným uživatelům drog nárok na bezplatnou léčbu užívání drog.
Interventions targeting drug-using prisoners have expanded in the European Union.
Zákon stanoví, že léčba by měla obvykle začít do 14 dnů ode dne, kdy on i vězeň požádá dánskou vězeňskou a probační službu.
Compared to five years ago, more countries now report activities in the following
V Evropské unii se rozšířily intervence zaměřené na vězně užívající drogy.
In 2006, only four Member States reported sociodemographic data and information on drug use patterns of prisoners in drug treatment through their national treatment monitoring systems.
V porovnání s obdobím před pěti lety nyní více zemí uvádí aktivity v těchto oblastech: informace a prevence související s drogami, screening infekčních nemocí, očkování a léčba drogové závislosti, včetně substituční léčby.
In France, Cyprus and Slovakia, an opioid, usually heroin, is most often reported as the primary drug by those entering drug treatment; while in Sweden, primary amphetamine use is the main reason for entering treatment in prison, reflecting broadly the patterns of problem drug use within these countries.
Tyto intervence jsou ve všech zemích navíc dostupnější.
Recent legislation on drug treatment in prison
Španělsko je v současnosti jedinou evropskou zemí, která poskytuje širokou řadu opatření na minimalizaci škod ve věznicích.
In 2006 and early 2007, six countries revised their legal frameworks and guidelines affecting prisoners’ rights to drug treatment.
V Rumunsku byl v květnu 2006 společným nařízením ministrů spravedlnosti, zdravotnictví a vnitra vytvořen nový právní základ pro zavedení substituční léčby ve věznicích, který se týká návaznosti programů integrované lékařské, psychologické a sociální podpory pro vězně.
In Romania, a new legal basis for establishing substitution treatment in prisons was created in May 2006 by the Common Order of the Ministries for Justice, Public Health, and Administration and Internal Affairs regarding the continuation of integrated medical, psychological and social assistance programmes for inmates.
V Norsku oběžník ministerstva spravedlnosti a ministerstva zdravotnictví a sociálních věcí v roce 2006 posílil spolupráci mezi těmito dvěma odvětvími, zaměřenou na poskytování lepší návaznosti v průběhu výkonu trestu a po něm.
In Belgium, a 2006 directive from the Ministry for Justice states that inmates have the right to the same range of treatment options as are available outside prison.
Na Slovensku zákon z roku 2006 povolil poskytovat psychologické služby uživatelům drog ve vyšetřovací vazbě, kteří trpí abstinenčními příznaky.
Meanwhile, in Ireland new Prison Service guidelines emphasise the healthcare standard for treatment services, which should be comparable to those available in the community, while being appropriate to the prison setting.
Cílem tohoto zákona je poskytnout uživatelům drog tyto služby v době, kdy je nejvíce potřebují, v době nucené abstinence bezprostředně po nástupu do vazby.
In Denmark, a change in the law from January 2007 entitles imprisoned drug users to free treatment for their drug use. The law stipulates that the treatment should normally start within 14 days of the prisoner requesting it from the Danish Prison and Probation Service.
Vytvořil také legislativní rámec na podporu stávajících zvláštních léčebných zařízení pro odsouzené uživatele drog.
However, there is no such entitlement if the offender is expected to be released within three months or is considered unfit or not motivated for treatment.
V roce 2006 pouze čtyři členské státy poskytly sociálně demografické údaje o vzorcích užívání drog mezi vězni léčenými z drogové závislosti, které získaly prostřednictvím svých národních systémů pro monitorování léčby.
In Norway, a circular in 2006 from the Ministry of Justice and the Ministry of Health and Social Affairs strengthened cooperation between the two sectors and aimed at providing better follow-up during and after the serving of sentences. More specifically, in Slovakia, a 2006 law permitted the provision of psychological services to drug users on remand who are suffering from withdrawal symptoms.
Ve Francii, na Kypru a na Slovensku je nejčastější primární drogou u osob nastupujících protidrogovou léčbu nějaký opiát, obvykle heroin, zatímco ve Švédsku je hlavním důvodem nastoupení léčby ve vězení primární užívání amfetaminu, což v podstatě odráží vzorce problémového užívání drog v této zemi.
The aim of this law is to provide drug users with such services at the time when they are most needed, at the time of enforced withdrawal immediately upon entering custody. It also created a legislative framework to support the existing special treatment units for convicted drug users.
Nabídka a dostupnost drog – údaje a zdroje
Drug supply and availability — data and sources
Systematické a běžné informace, které popisují trhy a obchodování s nezákonnými drogami, jsou stále omezené.
Systematic and routine information to describe illicit drug markets and trafficking is still limited.
Odhady výroby heroinu, kokainu a konopí jsou získávány z odhadů pěstování na základě práce v terénu (odběr vzorků na místě) a leteckých nebo družicových průzkumů.
Production estimates of heroin, cocaine and cannabis are obtained from cultivation estimates based on fieldwork (sampling on the ground) and aerial or satellite surveys.
Tyto odhady mají významná omezení spojená například s odchylkami v údajích o sklizni nebo s obtížným sledováním plodin, které se nepěstují v omezených geografických oblastech, jako je např. konopí.
These estimates have some important limitations linked, for instance, with variations in yield figures or with the difficulty of monitoring crops which are not grown in restricted geographical areas, like cannabis.
Záchyty drog jsou obvykle považovány za nepřímý ukazatel nabídky, cest obchodu s drogami a dostupnosti drog, i když odrážejí také prostředky vyčleněné na prosazování zákonů, priority a protidrogové strategie, ohroženost překupníků a evidenční praxi.
Drug seizures are often considered as an indirect indicator of the supply, trafficking routes and availability of drugs; however, they also reflect law enforcement priorities, resources and strategies, the vulnerability of traffickers and reporting practices.
Abychom pochopili spotřebitelské trhy s drogami, můžeme také analyzovat údaje o čistotě nebo potenci a spotřebitelských cenách nezákonných drog.
Data on purity or potency and retail prices of illicit drugs may also be analysed in order to understand retail drug markets.
Dostupnost tohoto typu údajů však může být omezená a mohou zde vyvstat otázky ohledně spolehlivosti a srovnatelnosti.
However, the availability of this type of data may be limited and there may be questions of reliability and comparability.
Obraz situace mohou pomoci doplnit zpravodajské informace od orgánů pro prosazování práva.
Intelligence information from law enforcement agencies may help complete the picture.
Evropská situace, pokud jde o konopí, prošla v posledním desetiletí značným vývojem stejně jako debata, jak správně řešit rozšířené užívání této drogy.
The European picture in respect to cannabis has evolved considerably over the last decade, as has the debate on how to respond appropriately to the widespread use of this drug.
Na počátku a v polovině 90. let 20. století jen několik zemí vynikalo vysokou prevalencí, zatímco evropskou normou byla úroveň užívání, která je podle dnešních měřítek nízká.
In the early and mid-1990s a few countries stood out as having a high prevalence, whereas the European norm was levels of use which, by today’s standards, were low.
Téměř ve všech zemích se užívání konopí v průběhu 90. let 20. století a začátkem tohoto desetiletí zvýšilo, v důsledku čehož je evropská situace mnohem méně různorodá, i když stále existují rozdíly mezi jednotlivými zeměmi.
In almost all countries, cannabis use increased during the 1990s and early 2000s, and this has resulted today in a far less varied European picture, even if differences between countries still exist.
V posledních několika letech navíc vzrostlo pochopení důsledků dlouhodobého a rozšířeného užívání této drogy pro veřejné zdraví a došlo ke zvýšení počtu žádostí o léčbu problémů souvisejících s užíváním konopí.
Moreover, the last few years have seen a growing understanding of the public health implications of the long-term and widespread use of this drug, and rising reported levels of treatment demand for cannabis-related problems.
Evropa se nyní možná přesouvá do nové fáze, jelikož údaje ukazují na stabilizaci, nebo dokonce pokles.
Europe may now be moving in to a new phase, as data are pointing to a stabilising or even decreasing situation.
Úroveň užívání konopí však podle historických měřítek zůstává vysoká a klíčovou otázkou v evropské debatě o drogách stále přetrvává, jaká je účinná reakce na užívání konopí.
Levels of use remain high by historical standards, however; what constitutes an effective response to cannabis use remains a key question in the European debate on drugs.
Nabídka a dostupnost
Supply and availability
Produkce a obchodování
Production and trafficking
EMCDDA sbírá národní údaje o záchytech, čistotě a spotřebitelských cenách drog v Evropě.
The EMCDDA collects national data on drug seizures, purity and retail prices in Europe.
Další údaje o nabídce drog pocházejí většinou z informačních systémů a analýz UNODC a doplňují je informace od Europolu.
Other data on drug supply comes largely from UNODC’s information systems and analyses, complemented by additional information from Europol.