natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Obr. 2.2: Pedagogická kvalifikace a kvalifikace vyučujících studentů učitelství požadované po vyučujících odpovědných za profesní složku přípravného vzdělávání učitelů přírodovědných předmětů (ISCED 1 a 2), 2004/05
Figure 2.3: Teaching experience required of trainers responsible for the initial professional training of science teachers (ISCED 1 and 2), 2004/05
Povinně
Compulsory
Doporučeně
Recommended
Neexistují předpisy ani doporučení
No regulations or recommendations
Přípravné vzdělávání učitelů probíhá v zahraničí
Initial teacher education abroad
Lotyšsko: Vyučující, kteří připravují studenty učitelství, musí absolvovat kursy dalšího vzdělávání, během nichž rozvíjejí svou znalost psychologie, didaktiky a pedagogiky obecně.
Latvia: Experience acquired as teachers, or more broadly in the field of science, is required of trainers with no more than a bachelor’s-level qualification.
Rakousko: V případě úrovně ISCED 2 obrázek zachycuje doporučení, která se týkají kvalifikací osob vzdělávajících učitele pro Hauptschule.
At ISCED 2, the situation shown relates to recommendations regarding those who train Hauptschule teachers.
Rumunsko: V případě ISCED 1 se údaje vztahují jen na pracovníky institucí vyšší sekundární úrovně (ISCED 3).
Romania: In the case of ISCED 1, information relates solely to staff working in training institutions at upper secondary level (ISCED 3).
Vysvětlivka (obr. 2.2.)
Source: Eurydice.
Pedagogická kvalifikace: Titul, diplom nebo certifikát v oblasti výchovy a vzdělávání.
Belgium (BE de): Initial teacher education for secondary education is provided outside the German-speaking Community.
Uděluje ho instituce poskytující vzdělávání učitelů a/nebo ústřední či nejvyšší orgány školské správy.
Most teachers do their training in the French Community of Belgium.
Oficiálně stvrzuje, že si jeho držitel osvojil příslušné dovednosti a znalosti.
Hungary: Experience in education research has become mandatory under the new law on higher education which took effect on 1 March 2006.
Kvalifikace vyučujících studentů učitelství: Titul, diplom nebo certifikát, který dokládá, že jeho držitel má znalosti a dovednosti potřebné pro vzdělávání učitelů.
Malta: There are no official regulations or recommendations.
Uděluje ho instituce poskytující vzdělávání učitelů a/nebo ústřední či nejvyšší orgány školské správy.
The situation shown refers to the faculty of education (University of Malta), which is the only institution to provide initial teacher education.
Oficiálně stvrzuje, že si jeho držitel osvojil příslušné dovednosti a znalosti.
Romania: In the case of ISCED 1, information relates solely to staff working in colleges for teacher education (ISCED 5B).
Na rozdíl od situace, se kterou se setkáváme u kvalifikace v oblasti přírodních věd a pedagogické kvalifikace, byly předpisy vztahující se na specifickou kvalifikaci vyučujících budoucích učitelů vydány jen v menším počtu zemí.
No regulations or recommendations apply to those who work in training institutions at upper secondary level (ISCED 3) and who train some ISCED 1 teachers.
Specifická kvalifikace je předepsána jako povinná pouze ve dvou zemích střední Evropy (v Bulharsku a Rumunsku) a rovněž v Dánsku a na Kypru, a to v případě vyučujících budoucích učitelů na primární i nižší sekundární úrovni.
In the case of ISCED 2, the information relates to teaching staff in colleges for teacher education (ISCED 5B) as well as in higher education institutions at ISCED level 5A.
Tři další země doporučují, aby vyučující učitelů takovou kvalifikací disponovali.
The experience concerned may have been acquired before obtaining the post as a trainer, or when trainers are already in service.
Tato vyhláška tedy umožňuje osobám, které nemají univerzitní vzdělání, získat zaměstnání na vysoké škole.
More generally, the experience and qualifications of university teachers are currently the subject of debate in Estonia.
I ve Francouzském společenství mohou učitelé, kteří působí na primární a sekundární úrovni, za určitých podmínek vyučovat na neuniverzitní vysoké škole.
Here, higher education institutions are in the process of developing a qualifications blueprint incorporating all skills which academic staff should possess, including staff responsible for the professional component of initial teacher education.
V České republice musí mít od ledna 2005 určitý počet vyučujících budoucích učitelů doktorský titul v oblasti pedagogiky.
In France, the 2005 law on the future of schools states that a trainers’ charter will be drawn up.
V České republice, Estonsku a Litvě se předpisy vztahují i na programy přípravného vzdělávání. V těchto zemích příslušné předpisy stanoví procento vyučovací doby (v České republice a Estonsku) nebo počet studijních předmětů (v Litvě), v nichž by měli výuku zajišťovat vyučující, kteří mají doktorský titul nebo se věnují výzkumu.
Furthermore, by 2010, the National Committee for the evaluation of public institutions of a scientific, cultural and professional nature has to undertake an evaluation of the methods and results of integrating the Instituts Universitaires de Formation des Maîtres (IUFMs, or university teacher education institutes) within the universities.
Například ve Švédsku je zákonem stanoven požadavek, aby vyučující budoucích učitelů měli praxi a byli vysoce kvalifikovaní.
This evaluation is expected to have implications for the qualifications of those responsible for providing training in IUFMs.
Přibližně v 15 zemích byly vydány předpisy, které vyžadují nebo doporučují, aby vyučující budoucích učitelů měli sami učitelskou praxi.
This section considers staff who mentor or support student teachers within schools during their practical placement and/or final ‘on-the-job’ qualifying or induction phase.
V tomto směru zaznamenáváme jen málo rozdílů mezi vyučujícími budoucích učitelů primárních škol a pedagogy, kteří připravují učitele pro úroveň nižšího sekundárního vzdělávání.
It aims first to identify those concerned and then to indicate whether regulations or recommendations require them to have completed any special training in order to assume responsibility for mentoring or support.
Obr. 2.3: Učitelská praxe požadovaná od vyučujících, kteří zajišťují profesní složku přípravného vzdělávání učitelů přírodovědných předmětů (ISCED 1 a 2), 2004/05
Figure 2.5: Training requirements for mentoring or supervisory staff in schools that arrange practical placements for prospective science teachers (ISCED 1 and 2), 2004/05
Doporučeně
Training requirements
Předpisy ani doporučení neexistují
No training requirements
Lotyšsko: Vyučující, kteří dosáhli pouze bakalářského titulu, musí mít učitelskou praxi nebo obecněji praxi v oblasti přírodních věd.
Spain: The situation depends on the particular Autonomous Community: in some Autonomous Communities, training is recommended or compulsory but, in the majority, there are no regulations on these matters.
Malta: Oficiální předpisy ani doporučení neexistují.
Austria: Training requirements for mentoring or support staff are regulated at Land level.
Pokud jde o úroveň ISCED 2, obrázek zachycuje doporučení týkající se vyučujících, kteří připravují budoucí učitele Hauptschule.
However, all such staff have to undergo training.
Rumunsko: V případě ISCED 1 se údaje vztahují jen na pracovníky institucí vyššího sekundárního vzdělávání (ISCED 3).
United Kingdom (WLS): The map shows the situation in the final ‘on-the-job’ qualifying phase (the induction year).
V případě ISCED 2 se týkají vyučujících, kteří působí v 'pedagogických kolejích' (ISCED 5B) i na vysokých školách na úrovni ISCED 5A.
In the case of the practical placement, there are no corresponding regulations.
Předpisy, které od vyučujících vyžadují praxi v oblasti pedagogického výzkumu, byly vydány v méně než polovině všech zemí.
The final ‘on-the-job’ qualifying or induction phase/year, which exists in just some countries, is a compulsory period of transition between initial teacher education and the professional life of fully fledged teachers.
Tato praxe je povinná ve čtyřech zemích střední Evropy, konkrétně v České republice, Estonsku, Lotyšsku a na Slovensku a rovněž na Maltě.
It is treated here as the final phase of initial teacher education. This induction phase includes an important supportive and supervisory dimension, as well as a formal evaluation of teaching skills.
V některých zemích, například v Polsku a Norsku, se mimoto doporučuje, aby vyučující budoucích učitelů měli určitou praxi jako autoři učebnic přírodovědných předmětů.
They spend a significant amount of time in a real working environment (a school) in which they carry out wholly or partially the tasks incumbent on fully qualified teachers, and are remunerated for their activity.
Zdroj: Eurydice.
Science Teachingin Schoolsin Europe.
Doplňující poznámky
Policies and Research
Belgie (BE de): Přípravné vzdělávání budoucích učitelů sekundární úrovně vzdělávání probíhá mimo území Německy mluvícího společenství.
In all countries except Malta, the work of student teachers during their practical placement and/or final ‘on-the-job’ qualifying (or induction) phase is monitored by school staff members.
Většina učitelů absolvuje přípravu ve Francouzském společenství Belgie.
In Malta, this supervision is carried out by members of the faculty of education at the University of Malta, where student teachers are trained.
Maďarsko: Povinnou praxi v oblasti pedagogického výzkumu předepisuje nový vysokoškolský zákon, který vstoupil v platnost 1. března 2006.
However, the latter also get informal support from schools during their placement.
Malta: Oficiální předpisy ani doporučení neexistují.
In the majority of countries, teachers themselves are responsible for mentoring or support.
Údaj na obrázku se týká pedagogické fakulty (Maltské univerzity), která je jedinou institucí poskytující přípravné vzdělávání učitelů.
However, in a few countries, this role is undertaken either by the head of the science department, as in Belgium (the Flemish Community), or the school head, as in the Czech Republic and Slovakia.
Rumunsko: V případě ISCED 1 se údaje týkají jen pracovníků 'pedagogických kolejí' (ISCED 5B).
In two other countries, the situation varies depending on the context and phase of training.
Na pracovníky institucí vyššího sekundárního vzdělávání (ISCED 3), kteří připravují některé učitele působící na úrovni ISCED 1, se nevztahují žádné předpisy ani doporučení.
Thus, in Germany, responsibility for mentoring is assumed solely by the school head in the case of practical placements and is shared by the school head, the head of department and a teacher during the final ‘on-the-job’ qualifying (or induction) phase.
V případě ISCED 2 se údaje týkají vyučujících, kteří jsou zaměstnáni v 'pedagogických kolejích' (ISCED 5B) i na vysokých školách na úrovni ISCED 5A.
In Austria, teachers supervise students during practical placements whereas, during the final qualifying phase, the final assessment of prospective allgemein bildende höhere Schulen teachers is conducted jointly by the teacher responsible for them and the school head.
Vysvětlivka Příslušnou praxi může vyučující získat buď ještě před zahájením pracovní činnosti, nebo během jejího výkonu.
In a minority of countries, most of them in central Europe, it is compulsory for persons who provide this mentoring or support to receive special training, or recommended that they should do so.
V Estonsku v současné době probíhá diskuse, která se obecněji zabývá praxí a kvalifikacemi vysokoškolských učitelů.
In several countries, decisions concerning this matter are taken at more decentralised levels of authority.
V této zemi vysoké školy právě vytvářejí koncepci kvalifikací, která zahrnuje veškeré dovednosti, jimiž by měli akademičtí pracovníci včetně těch, kteří mají na starosti profesní složku přípravného vzdělávání učitelů, disponovat.
Thus, in Spain the situation depends on the particular Autonomous Community: in some Autonomous Communities, training is recommended or compulsory but, in the majority, there are no regulations on these matters.
Francouzský zákon o budoucnosti škol z roku 2005 stanoví, že bude sestavena charta vyučujících.
In Sweden, school heads themselves decide whether to allocate resources for training mentors or support staff.
Kromě toho musí Národní komise pro evaluaci vědeckých, kulturních a profesních veřejných institucí do roku 2010 vyhodnotit metody a výsledky sloučení Instituts Universitaires de Formation des Maîtres (IUFM – vysokoškolských pedagogických ústavů) v rámci univerzit.
Some countries report the existence of local measures designed to ensure that supervisory responsibilities are given to persons with appropriate skills and experience. For example, in Belgium (the German-speaking Community) and Italy, mentoring and support are generally provided by outstanding teachers whose work is recognised both by their peers and those above them.
Předpokládá se, že tato evaluace v důsledku ovlivní kvalifikace pedagogů, kteří působí v IUFM.
In Latvia and Slovakia, the most experienced teachers monitor students on placements.
Tento oddíl se zabývá pracovníky škol, kteří metodicky vedou studenty učitelství v průběhu jejich pedagogické praxe a/nebo začínající učitele během závěrečné kvalifikační fáze v praxi či uvádění do praxe.
Depending on the level of detail in official documents on the types of activity to be provided and the skills that pupils should be encouraged to develop, the recommendations contained in them may have a considerable bearing on how science teachers organise their work.
Jednak se snaží zjistit, o jaké pracovníky jde, jednak to, zda od nich předpisy či doporučení vyžadují absolvování zvláštní přípravy, dříve než se metodického vedení studentů učitelství ujmou.
In many countries, moreover, such documents serve as a frame of reference in the initial training of these teachers, helping to guide them in their activity.
Obr. 2.5: Požadavky na přípravu pracovníků škol, kteří zajišťují metodické vedení či podporu budoucích učitelů přírodovědných předmětů během pedagogické praxe (ISCED 1 a 2), 2004/05
Figure 3.1: Organisation of science teaching according to the prescribed or recommended curriculum (ISCED 1 and 2), 2004/05
Neexistuje pedagogická praxe ani závěrečná kvalifikační fáze
Lower secondary education (ISCED 2)
Existují požadavky na přípravu
As an integrated subject
Neexistují požadavky na přípravu
As an integrated subject and in separate subjects
Belgie (BE de): Přípravné vzdělávání budoucích učitelů sekundární úrovně vzdělávání probíhá mimo území Německy mluvícího společenství.
Czech Republic: The data are based on Základní škola programmes.
Většina učitelů absolvuje přípravu ve Francouzském společenství Belgie.
The Obecná škola and Národni škola have their own distinct programmes.
Španělsko: Situace závisí na dané autonomní oblasti: v některých se výcvik doporučuje nebo je povinný, ale ve většině tuto problematiku neupravují žádné předpisy.
Finland: From 2006/07, science subjects will be taught separately in the last two years of ISCED 1.
Rakousko: Požadavky na výcvik pracovníků, kteří budoucí učitele metodicky vedou nebo jim pomáhají, jsou stanoveny na úrovni jednotlivých spolkových zemí.
Luxembourg: In the ISCED 2 technical lycées, science is taught on an integrated basis.
Všichni tito pracovníci nicméně výcvik musí absolvovat.
Netherlands: At ISCED level 2, an integrated approach is encouraged.
Spojené království (WLS): Obrázek zachycuje závěrečnou kvalifikační fázi v praxi (induction year).
The aims of teaching, which are being introduced with effect from 2006, are being based on ‘man and nature’, instead of biology, physics and chemistry.
Na pedagogickou praxi ve formě stáží se nevztahují žádné obdobné předpisy.
However, schools are free to offer separate subjects or a more integrated approach.
Závěrečná kvalifikační fáze ‚při zaměstnání‘ nebo fáze (rok) uvádění učitele, která je zavedena jen v některých zemích, představuje povinnou přechodnou fázi mezi přípravným vzděláváním učitelů a okamžikem, kdy zahájí svou profesní dráhu jako plně kvalifikovaní učitelé.
This Figure shows whether school curricula drawn up by the central (or top-level) authorities for education provide for the teaching of science as a single integrated subject, via separate subjects, or by means of both approaches.
V této studii se k ní přistupuje jako k závěrečné fázi přípravného vzdělávání učitelů.
At ISCED level 2, only general-type teaching is included.
Ve všech zemích kromě Malty vedou práci studentů učitelství na pedagogické praxi a/nebo během závěrečné kvalifikační fáze v praxi (či uvádění) zaměstnanci školy.
As Figure 3.1 indicates, science may be taught in a fully integrated approach or, conversely, in terms of separate subjects (such as physics, chemistry, biology, etc.).
Na Maltě tento dohled vykonávají pracovníci pedagogické fakulty Maltské univerzity, na níž se budoucí učitelé připravují.
Except in the Netherlands, all curricula for primary education include science as an integrated subject.
Během pedagogické praxe nicméně studentům neformálně pomáhají i příslušné školy.
In lower secondary education, the trend is reversed, with separate science subjects identified in the great majority of curricula.
V několika zemích však tuto odpovědnost má buď vedoucí přírodovědného oddělení, jako například v Belgii (Vlámském společenství), nebo ředitel školy, jako v České republice a na Slovensku.
In a few countries, both approaches are advocated at this level, as in the case of Spain, Lithuania, Hungary, Malta, Slovenia, Sweden and the United Kingdom (Scotland).
Ve dvou dalších zemích se situace různí v závislosti na kontextu a fázi přípravy.
The first section of this chapter examines whether curricula include an approach that covers contextrelated aspects of science, mainly involving the history of science and contemporary societal issues.
V Německu nese veškerou odpovědnost za metodické vedení během pedagogické praxe ředitel školy, zatímco v průběhu závěrečné kvalifikační fáze v praxi (či uvádění) se na plnění tohoto úkolu podílejí společně ředitel školy, vedoucí oddělení a učitel.
The second section deals with the content of official school curricula, as expressed in terms of prescribed or recommended activities or goals, focusing in particular on three aspects: practical or experimental work, information and communications technology (ICT), and communication.
V Rakousku dohlížejí na studenty na pedagogické praxi učitelé, v závěrečné kvalifikační fázi provádějí závěrečné hodnocení budoucích učitelů allgemein bildende höhere Schulen společně učitel, který je měl na starosti, a ředitel školy.
Finally, the last section provides an overview of ongoing reforms and debate concerned with school science curricula.
V menším počtu zemí, většinou střední Evropy, musí osoby, které poskytují toto metodické vedení nebo pomoc, povinně absolvovat zvláštní výcvik anebo se to alespoň doporučuje.
In most countries, the curriculum for science teaching in primary and lower secondary education refers to science in context, either in terms of the history of science or contemporary societal issues, or both.
V Rumunsku musí cviční učitelé absolvovat specializované další vzdělávání zaměřené na metodické vedení studentů na pedagogické praxi.
The curriculum for ISCED level 1 covers neither of these two aspects in three education systems. The same applies to just one country at ISCED level 2.
Například ve Španělsku situace závisí na dané autonomní oblasti: v některých se příprava doporučuje nebo je povinná, ale ve většině není tato problematika upravena žádnými předpisy.
Figure 3.2: Contextrelated aspects in science teaching in the prescribed or recommended curriculum (ISCED 1 and 2), 2004/05
KAPITOLA 3 OBSAH PŘÍRODOVĚDNÝCH PŘEDMĚTŮ
Chapter 3 – The School Science Curriculum
Primární vzdělávání (ISCED 1)
Additional notes (Figure 3.2)
Nižší sekundární vzdělávání (ISCED 2)
Belgium (BE nl): At ISCED level 2, data relate solely to the biology syllabus.
Integrovaný předmět a samostatné předměty
The Obecná škola and Národni škola have their own distinct programmes.
Zdroj: Eurydice.
Greece: At ISCED level 2, the Figure relates solely to the situation regarding the physics syllabus.
Česká republika: Údaje vycházejí ze vzdělávacího programu Základní škola.
Cyprus: In the case of ISCED 2, the map indicates solely the situation regarding the physics syllabus.
Kromě toho existují vzdělávací programy Obecná škola a Národní škola.
The syllabus for biology covers both the history of science and contemporary societal issues.
Finsko: Od školního roku 2006/07 se budou v posledních dvou ročnících úrovně ISCED 1 přírodní vědy vyučovat jako samostatné vyučovací předměty.
Latvia: The new science curriculum for ISCED 1, which has been gradually adopted since 2005/06, refers to the history of science. Luxembourg: The data relate to the curriculum for the general lycée.
Lucembursko: Úroveň ISCED 2: V technických lycées je výuka přírodních věd organizována integrovaně.
Austria: In the case of ISCED 2, the situation regarding the physics syllabus in the allgemein bildende höhere Schulen is shown.
Nizozemsko: Na úrovni ISCED 2 se doporučuje integrující přístup.
Slovenia: As regards ISCED 2, solely the position of the syllabus for integrated provision and for physics is illustrated.
Školy však mohou zvolit mezi výukou formou samostatných vyučovacích předmětů a přístupem více integrujícím.
The biology syllabus covers both the history of science and contemporary societal issues.
Tento obrázek zachycuje, zda kurikulární dokumenty koncipované ústředními (nebo nejvyššími) orgány školské správy předepisují výuku přírodních věd formou integrovaného předmětu, či samostatných vyučovacích předmětů, nebo kombinují oba přístupy.
At ISCED level 2 (general lower secondary education), a difference in information for physics and biology syllabuses is indicated in an additional note, where this is the case.
Na úrovni ISCED 2 je zahrnuto pouze všeobecné vzdělávání.
ISCED 2
Jak ukazuje obr.
Additional notes (Figure 3.3)
3.1, může se uplatňovat takové pojetí výuky přírodních věd, které spočívá v úplné integraci učiva, nebo naopak může výuka probíhat formou samostatných předmětů (například fyziky, chemie, biologie atd.).
Belgium (BE nl): At ISCED level 2, data relate solely to the biology syllabus.
Veškeré vzdělávací programy pro primární vzdělávání s výjimkou nizozemských pojímají přírodovědu jako integrovaný předmět.
Czech Republic: The data are based on Základní škola programmes.
Na úrovni nižšího sekundárního vzdělávání se setkáváme s opačným trendem, tj. převážná většina vzdělávacích programů rozlišuje samostatné přírodovědné předměty.
The Obecná škola and Národni škola have their own distinct programmes.
První oddíl této kapitoly zkoumá, zda kurikulární dokumenty zahrnují i podstatné souvislosti přírodních věd, jako je především historie vědního oboru a současné společenské otázky.
Spain: At ISCED level 1, syllabuses refer to activities involving ‘engaging in a discussion’ without giving any details on the type of activities envisaged.
Poslední oddíl shrnuje probíhající reformy a diskusi, která se týká učebních osnov pro výuku přírodovědných předmětů.
Luxembourg: The data relate to the curriculum for the general lycée.
Výuka přírodovědných předmětů v souvislostech
School curricula in science: learning outcomes and activities
Ve většině zemí učební osnovy pro výuku přírodovědných předmětů na úrovni primárního a nižšího sekundárního vzdělávání hovoří o oblastech souvisejících s přírodními vědami, ať jde o historii vědního oboru a/nebo o současné společenské otázky.
School curricula in science can be presented in different ways. These include the broad areas of knowledge (concepts) to be covered, the specific activities to be carried out (what pupils are asked to do) and/or the learning outcomes to be achieved (the skills that pupils should acquire).
Ve třech vzdělávacích systémech učební osnovy pro úroveň ISCED 1 nezahrnují ani jeden z těchto dvou kontextuálních aspektů. Totéž platí v případě úrovně ISCED 2 o jedné zemi.
A range of science learning activities can, of course, be designed to meet one particular objective; a single activity may also contribute to more than one learning outcome.