natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Za prvé: zdaleka největším individuálním příjemcem peněz ze strukturálních fondů je Polsko, jelikož na něj připadá zhruba 52 procent z rozdělovaných částek.
Firstly, Poland is by far the largest single recipient of structural funding, accounting for around 52 % of commitment appropriations.
Za druhé: podíl určený pro Fond soudržnosti je mnohem významnější než pro současné členy, jelikož představuje více než jednu třetinu z přidělovaných částek, zatímco v případě čtyř stávajících příjemců je to pouze 18 procent.
Secondly, the share assigned to the Cohesion Fund is far more significant than for the current membership: it accounts for over one third of the commitment appropriations compared with 18 % for the current four beneficiaries.
Za třetí: podíl fi -nancování Cíle 1 z příspěvků Strukturálního fondu je skutečně velký, jelikož představuje více než 93 % z celé částky ve srovnání s necelými 70 % současných příspěvků pro členy patnáctky - je to jasný důsledek toho, že přibližně 92 % obyvatelstva přistupujících zemí splňuje kritéria Cíle 1.
A third point is the very high share of Objective 1 funding within the Structural Funds appropriations; this accounts for over 93 % of the total compared with just under 70 % in the current allocations for the EU-15. This is an obvious consequence of the fact that some 92 % of the population of the 10 accession countries meet the Objective 1 criteria.
A konečně za čtvrté: příspěvky novým členským zemím na hlavu jsou podstatně menší než příspěvky chudším členům patnáctky, jelikož po použití čtyřprocentního stropu HDP bude předpokládaná pomoc na hlavu u strukturálních výdajů v nových členských zemích v roce 2006 137 EUR, zatímco u existujících čtyř zemí soudržnosti je to 231 EUR na hlavu.
Lastly, the per capita allocations for the new Member States are substantially lower than for the poorer members of the EU-15. After application of the cap of 4 % of GDP, the aid per capita for structural expenditure in the new Member States is anticipated as EUR 137 per head in 2006, compared to EUR 231 per head for the existing four cohesion countries.
Politika soudržnosti EU: od roku 2007
EU cohesion policy: 2007+
Budoucnost politiky soudržnosti EU po roce 2006 je mnohem méně jasná.
The future of EU cohesion policy after 2006 is much less clear.
V době předcházející Třetí zprávy o soudržnosti proběhla mezi evropskými institucemi, členskými státy a regionálními i sektorovými zájmovými skupinami rozsáhlá,
In the prolonged run-up to the third cohesion report, there has been extensive and open debate among European
Pro období 2004-2006 tedy EU rozdělila pro rozšíření 40,7 miliard eur, z čehož 21,8 miliard je pro politiku soudržnosti (14,7 miliard eur do Strukturálního fondu a 7,1 miliard eur do Fondu soudržnosti, v cenách roku 1999).
For the 2004–06 period, therefore, the EU has allocated EUR 40.7 billion for enlargement, EUR 21.8 billion of this for cohesion policy (EUR 14.7 billion for Structural Funds and EUR 7.1 billion for the Cohesion Fund, 1999 prices).
Všechny nové členské země budou mít nárok na financování z Unie, přičemž pokrytí podpory se zvýší ze současných 40 procent obyvatel patnáctky na 49,5 procent v pětadvacítce.
All of the new Member States will qualify for EU funding, the spatial coverage of support rising from the current 40 % of the EU-15 population to 49.5 % in the EU-25.
Téměř veškerá pomoc Strukturálního fondu bude poskytnuta přes programy Cíle 1 s výjimkou několika malých programů Cílů 2 a 3 pro Kypr, Prahu a Bratislavu a příspěvků pro Interreg a Equal.
Almost all of the Structural Funds assistance will be delivered through Objective 1 programmes, with the exception of some small Objective 2 and 3 programmes for Cyprus and for Prague and Bratislava, and allocations for Interreg and Equal.
Rozloha: 78 866 km²Počet obyvatel: 10 203 000 Index HDP/obyv. (2002): 62 (EU 15 = 100)
Surface area: 78 866 km²Population: 10 203 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 62 (EU-15 = 100)
V České republice dosahuje Rámec podpory společenství pro Cíl 1, zahrnující celou zemi s výjimkou kraje Praha, 1,45 miliard eur.
Structural Funds strategy (2004–06): In the Czech Republic, the Community support framework (CSF) for Objective 1, which covers all of the country except the Prague region, is EUR 1.45 billion.
Částka bude rozdělena do pěti Operativních programů: Průmysl a podniky, Infrastruktura, Rozvoj lidských zdrojů, Rozvoj venkova a Multifunkční zemědělství.
This will be channelled through five operational programmes: industry and enterprise, infrastructure, development of human resources, rural development, multifunctional agriculture.
Snahou DOCUP Cíl 2 pro kraj Praha (71 milionů eur) bude navíc zejména zlepšení životního prostředí ve městě.
In addition, the Objective 2 single programming document (SPD) for the Prague region (EUR 17 million) will concentrate on improving the urban environment.
Začlenění se do zaměstnání v České republice.
Professionnal integration in the Czech Republic
Veterinární kontrola v Lotyšsku.
Veterinarian inspection in Latvia ceive favourable transitional support, potentially for up to f i five years.
otevřená debata, z níž vyplynulo, že zde jsou obrovské rozdíly ve stanoviscích týkajících se jak rozpočtových zdrojů, které mají být pro politiku soudržnosti Unie přiděleny, tak přednostních vzorů pro přidělování a spravování těchto zdrojů.
institutions, Member States and regional and sectoral interest groups, and it is evident that there are wide differences in viewpoints about the budgetary resources to be allocated to EU cohesion policy as well as the preferred models for allocating and governing these resources.
Konsensus nicméně panuje v tom, že zdroje musí být soustředěny do těch nejméně rozvinutých částí EU.
There is, however, consensus that resources should be concentrated on the least-developed parts of the EU.
Jiná pomoc nejchudším částem EU - kterým je určena i obecná podpora - přichází z Fondu soudržnosti. Pokud by byl v pětadvacetičlenné Unii aplikován práh 90 procent hrubého národního příjmu (GNI), všechny nové členské země s výjimkou Kypru by na tuto podporu měly právo.
An important issue for some of the cohesion countries and other regions is the loss of eligibility associated with the ‘statistical effect’ (rising above the Objective 1 threshold on statistical grounds alone), which would affect some 18.5 million people in an EU-25.
Nejspornější otázkou je, zda a jak bude financování EU poskytováno mimo Cíl 1.
Such regions are advocating treatment comparable to eligible Objective 1 areas.
Významným problémem je pro některé ze zemí Soudržnosti i pro další regiony ztráta nároku plynoucí ze „statistického efektu“ (tedy zvýšení nad práh Cíle 1 jen na statistickém základě), která se v pětadvacetičlenné EU dotkne přibližně 18,5 milionu obyvatel.
Other assistance for the poorest parts of the EU comes from the Cohesion Fund, for which there is also widespread support. If a threshold of 90 % of gross national income (GNI) was applied in an EU-25, all of the new Member States except Cyprus would qualify.
Tyto regiony obhajují zacházení, které by bylo srovnatelné s oblastmi mající právo na Cíl 1.
Among the current benefi -ciaries, Greece and Portugal appear likely to be eligible, but Spain is at the limits of eligibility, and might be caught by the statistical effect without special provisions; Ireland would certainly be excluded.
Některé členské státy by také byly rády, aby regiony s plánovanou klesající podporou obdržely zdroje pro toto přechodné období, a to případně až po dobu pěti let.
Many of the new Member States would like to see a higher proportion of EU funding continue to be provided under the Cohesion Fund, as in the 2004–06 period.
Rozloha: 64 589 km²Počet obyvatel: 2 332 000 Index HDP/obyv. (2002): 35 (EU 15 = 100)
Surface area: 64 589 km²Population: 2 332 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 35 (EU-15 = 100)
Rozloha: 65 200 km²Počet obyvatel: 3 463 000 Index HDP/obyv. (2002): 39 (EU 15 = 100)
Surface area: 65 200 km²Population: 3 463 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 39 (EU-15 = 100)
Strategie Strukturálních fondů (2004-2006):Litevský program (895 milionů eur) se soustřeďuje na zlepšení infrastruktury, rozvoj lidských zdrojů, konkurenceschopnost podniků, rozvoj venkova, zemědělství a rybolov.
Structural Funds strategy (2004–06): The Lithuanian programme (EUR 895 million) is to concentrate on improving infrastructure, developing human resources, business competitiveness, rural development, agriculture and fisheries. fisheries.
Strategie Strukturálních fondů (2004-2006):Lotyšsko uplatní program v hodnotě 626 milionů eur, který je založený na čtyřech prioritách : Územní soudržnost, Novátorské podniky, Zaměstnanost a vzdělání, Rozvoj venkova a rybolov.
Structural Funds strategy (2004–06): Latvia will implement a programme (EUR 626 million) based on four priorities: territorial cohesion, innovative enterprises, employment and training, rural development and fisheries. fisheries.
Rozšíření v palbě reflektorů ektorů ní mimo Cíl 1 a soustředila se na podporu evropského růstu a konkurenceschopnosti dle Lisabonského programu prostřednictvím investic do vědy a výzkumu, inovací, vyššího vzdělání, schopností a sítí, na straně druhé je zde ovšem obava z možného snížení podpory EU probíhajícím strukturálním změnám v průmyslových i venkovských oblastech.
Whether and how EU cohesion policy continues outside the less-developed countries and regions is much less certain. A key issue is the relationship between the twin EU objectives of competitiveness and cohesion.
Tato obava je navíc jitřena faktem, že se národní regionální politiky v mnoha bohatších zemích vzdalují od svých tradičních zaměření na „problémové oblasti“ směrem k podpoře všem regionům uvnitř příslušného státu.
This concern is exacerbated by the fact that national regional policies in many richer countries are moving away from their traditional focus on ‘problem areas’ to provide support for all regions within a country.
Je zajímavé, že rozdíly mezi členskými zeměmi se v posledních letech rozšířily, protože nové regionální politické směry mohou zvětšit národní a (částečně) i regionální růst a konkurenceschopnost, ale na úkor regionálních nerovností mezi jednotlivými zeměmi.
It is notable that disparities within the Member States have been widening in recent years; new regional policies may well increase national and (in part) regional growth and competitiveness but at the expense of regional inequality within countries.
Mnoho regionů chce proto udržet uvědomovanou přidanou hodnotu spojenou se Strukturálním fondem, ať již jde o partnerství, strategické myšlení, víceleté plánování nebo výměnu zkušeností, i když se tyto rysy stále více stávají také součástí národních regionálních politických linií rozvoje.
Many regions also want to retain the perceived added value associated with the Structural Funds — partnership, strategic thinking, multiannual programming, exchange of experience — although these features are increasingly becoming part of national regional development policies also.
státy by byly zodpovědné za určení geografického zacílení a uskutečňování pomoci.
The most contentious issue as noted above is whether and how EU funding is provided outside Objective 1.
Navrženy byly ovšem i jiné modely, zejména ze strany Velké Británie.
Other models have also been put forward, notably by the United Kingdom.
Závěrem je také třeba říci, že dopady reformy politiky soudržnosti EU nemohou být vnímány odděleně.
Finally, the implications of reforming EU cohesion policy cannot be seen in isolation.
Zároveň je ovšem důležité, aby pokrok učiněný v posledních dvaceti letech při snižování soupeření o podporu a „vyrovnání sportovního hřiště“ pro pomoc nebyl podkopán.
For many rural areas, receipts under the CAP are more important than Structural Funds, and it is the future funding of rural development policy under the ‘second pillar’ that is the critical issue.
Rozšíření představuje velké výzvy pro ekonomickou a sociální soudržnost EU.
More generally, State aid control is a major contributor to cohesion.
Má-li být dosažena konvergence mezi novými a stávajícími členskými zeměmi, všeobecně se uznává, že to bude vyžadovat významný a trvalý závazek ze strany EU vůči přistupujícím zemím v průběhu 30-40 let, který by přitom nejchudším zemím současné patnáctky umožňoval dál zmenšovat rozdíly v rozvoji ve srovnání se zeměmi nejbohatšími.
There are valid concerns among Member States about the need for more subsidiarity and flexibility in using regional aid, especially in regions that would otherwise lose eligibility for both Structural Funds and regional aid.
Aby se využití této pomoci co nejvíce rozšířilo, je nutné si vzít významné poučení z nedávného hodnocení diferencovaného dopadu financování EU a politického prostředí, ve kterém bylo toto financování uskutečněno.
At the same time, it is important that the progress made over the past two decades in reducing subsidy competition and ‘levelling the playing field’ for aid is not undermined.
Zda a jak bude politika soudržnosti EU pokračovat mimo oblast nejméně rozvinutých zemí a regionů je mnohem méně jasné.
Enlargement presents major challenges for the economic and social cohesion of the EU.
Klíčovou záležitostí je vztah mezi cíly EU, které se týkají konkurenceschopnosti a soudržnosti.
If convergence between the new and existing Member States is to be achieved, there is a general recognition that it will require a significant and sustained commitment by the EU to the accession countries over a 30 to 40-year period, while at the same time enabling the poorer EU-15 Member States to make further progress on closing the development gaps with the richer countries.
Na jedné straně je tu jasný tlak na Unii, aby odstoupila od financová- financová-
In order to maximise the use of this assistance, there are important lessons to be drawn from recent evaluation research about the differential impact of EU funding, and the policy environment within which it is applied.
Rozloha: 110 910 km²Počet obyvatel: 7 846 000 Index HDP/obyv. (2002): 26 (EU 15 = 100)
Surface area: 110 910 km²Population: 7 846 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 26 (EU-15 = 100)
Rozloha: 20 273 km²Počet obyvatel: 1 995 000 Index HDP/obyv. (2002): 69 (EU 15 = 100)
Surface area: 20 273 km²Population: 1 995 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 69 (EU-15 = 100)
Strategie Strukturálních fondů (2004-2006):Slovinsko (237,5 milionů eur) se hodlá soustředit na tři priority: podpora konkurenceschopnosti výrobní sféry, rozvoj lidských zdrojů a zaměstnanosti, restrukturalizace zemědělství, lesnictví a rybolovu.
Surface area: 237 500 km²Population: 21 773 000 inhabitants Per capita GDP index (2002): 27 (EU-15 = 100)
RUMUNSKOÚprava odpadních vod v Craiově
Spotlight on enlargement
Likvidace domácího odpadu ve Ventspilsu
ROMANIAWaste water treatment in Craiova
Celkové náklady: 70 378 000 EURPříspěvek EU: 52 783 500 EUR
LATVIAManaging household waste in Ventspils
Celkové náklady: 6 190 000 EURPříspěvek EU: 3 033 100 EUR
Total cost: EUR 6 190 000EU contribution: EUR 3 033 100
„Craiova (320 000 obyv.), jedno z největších rumunských měst, už nemá žádnou čističku.
‘Craiova (population 320 000), one of the biggest towns in Romania, has no water purification station and the sewage network is incomplete.
I kanalizační síť je nedostatečná – odpadní vody jsou jednoduše odváděny rovnou buď do kanálu, který přetíná Craiovu, nebo do rybníka, který leží v rekreační oblasti, a odtud odtékají do Jiun, což je přítok Dunaje.
Untreated waste water is evacuated either into a streamway which runs through the town or into a lake located in a leisure area, from where it enters the Jiu, a tributary of the Danube.
Projekt má tři části: obnova a modernizace čistící stanice, prodloužení sítě kanálů, technická pomoc a administrativní posílení.“
The waste water treatment project is divided into three parts: restoration and modernisation of the purification plant, extension of the sewage network, technical assistance and administrative reinforcement.’ ’
„Ventspilský kraj (60 000 obyv.) na břehu Baltského moře nemá vhodná místa na uložení odpadu do země a třináct existujících skládek je v provozu bez toho, že by splňovaly normy týkající se životního prostředí.
‘The Ventspils region (population 60 000) on the Baltic coast does not have any landfill sites and the 13 existing dumps operate without reference to any environmental standards.
Projekt ISPA spočívá ve výstavbě místa na uložení odpadu a tranzitního skladu pro nebezpečné odpady, jakož i ve zlepšení příjezdové cesty, nákupu nezbytného vybavení (kontejnery, vozy, pěchovač...), financování informační kampaně pro veřejnost, umístění zařízení na monitorování podzemních a povrchových vod, uzavření a rekultivaci současných skládek (cca 31 h), zavedení selektivního odvozu a konečně recyklaci papíru, kartonu, skla a kovu.“
This ISPA project involves the construction of a landfill and transit warehouse for dangerous waste, improving the access road, purchasing the necessary equipment (containers, vehicles, crusher, etc.), financing a public information campaign, installing a device for monitoring underground and surface water, closing and upgrading present dumps (approximately 31 ha), introducing sorted waste collection and recycling paper, cardboard, glass and metal.’ ’
Daniela Beuran, Útvar ISPA Infrastruktury životního prostředí, Ministerstvo financí Rumunska.bdana@cfcu.ansit.ro
Daniela Beuran, ISPA Environmental Infrastructures Unit, Romanian Ministry of Finance E-mail: bdana@cfcu.ansit.ro
Anita Bisofa, vedoucí projektu, Ministerstvo životního prostředí Lotyšské republiky. anita.bisofa@vidm.gov.lv
Anita Bisofa, Project Leader, Ministry of the Environment of the Republic of Latvia E-mail: anita.bisofa@vidm.gov.lv
Celkové náklady: 25 803 500 EURPříspěvek EU: 10 063 365 EUR
Repair of the Vilnius–Kaunas–Klaipeda national highway
Celkové náklady: 27 170 000 EURPříspěvek EU: 20 380 000 EUR
Total cost: EUR 27 170 000EU contribution: EUR 20 380 000
„Silnice I. třídy z Vilniusu přes Kaunas do Klaipedy (293,3 km), jedna z nejvýznamnějších silničních os Litvy, neodpovídala evropským normám a zvyšování provozu vozovku rychle ničilo.
‘The Vilnius–Kaunas–Klaipeda (293.3 km) highway, one of Lithuania’s principal roads, did not meet European standards and was deteriorating rapidly under the pressure of increased traffic.
Tento první silniční projekt ISPA spočíval ve zpevnění povrchu a krajnic úseků v délce 37 km, kompletní opravě povrchu v délce 119 km, opravě 27 mostů a viaduktů a také zlepšení bezpečnosti (rampy, signalizace, značení atd.).
This first ISPA road improvement project involved strengthening the road surface and hard shoulder along a 37 km stretch, completely resurfacing 19 km, repairing 27 bridges and viaducts, and improving safety (ramps, signposting, road markings, etc.).
Práce byly ukončeny v prosinci 2002.“
The works were completed in December 2002.’ ’
„Cílem projektu je renovace 22,1 km trati v pěti nádražích a na dvou úsecích trati (Hoce-MB Tezno a MB Tezno-Mari-bor), která proběhne od nynějška do prosince 2006. Cílem je vybudovat infrastrukturu přizpůsobenou vysokorychlostnímu provozu a tím podpořit různé způsoby dopravy zboží.
‘The project consists of renovating — by December 2006 — 22.1 km of track at five stations and along two sections of line (Hoce–MB Tezno and MB Tezno–Maribor), thereby providing the appropriate infrastructure for high-speed traffic and favouring intermodal transport.
Díky projektu budou zrušeny rychlostní limity, které způsobují zácpy, a vlaky budou moci jezdit rychlostí 160 km/hod. po modernizovaných úsecích se zatížením 22,5 tun na nápravu.
The project will make it possible to abolish speed limits which cause bottlenecks and allow trains to travel at speeds of 160 km/h on modernised sections with 22.5 tonnes axle weight.
K modernizaci dochází na existující trati, takže nedochází k negativnímu dopadu na životní prostředí.”
As the works will be carried out on the existing line there is no negative environmental impact.’ ’
Evropské fondy ve službách Podlasie (Polsko)
European funding at the service of Podlaskie (Poland)
Sever Podlasie už několik let využívá unijní programy, které přispívají ke zlepšení infrastruktury, životního prostředí, konkurenceschopnosti podniků a kvality života obyvatel tohoto regionu, který se nachází na samých východních hranicích nové Unie. Programy přitom také seznamují činitele a osoby s rozhodovacími pravomocemi s pravidly fungování Unie.
For a number of years now, northern Podlaskie has benefited from Community support. Community programmes are helping to improve infrastructure, the environment, business competitiveness and the quality of life of the inhabitants of this region, which lies on the Union’s new eastern border.
Země jezer a řek.
A land of lakes and rivers says Grzegorz Chelminski, of the ARIMR regional office. ce.
a Sejny na severovýchodním okraji země, u tří hranic Polsko/Bělorusko/Litva; blízko je i ruská enkláva Kaliningrad.
We are in the north of the voivodie (region) of Podlaskie, and more precisely in the poviats (districts) of Augustow, Suwalki, Grajewo and Sejny, in the far north-eastern corner of Poland, on the Polish- Belorussian-Lithuanian border and close to the Russian enclave of Kalingrad.
Chov dojnic je v této oblasti hlavní zemědělskou činností, SAPARD tedy financuje převážně investice do zlepšení výroby a oblasti životního prostředí na mléčných farmách, jako je materiál pro siláž, stroje na dojení, jednotky na zpracování zvířecího odpadu, rozmetadla močůvky… Sidorek má jedinou obavu, a to „že budeme jediní výrobci mléka v kraji s odpovídajícími evropskými normami, s rizikem, že zde mlékárenství z důvodu nedostatečné rentability skončí.
Dairy farming is the principal agricultural activity in this area. Sapard therefore mainly finances investments to improve the production and environmental management of dairy farms, permitting the purchase of feeding equipment, milking machines, processing units for animal waste, slurry spreaders, etc.
Tady vládne vyčkávací taktika: mnoho zemědělců se o tom, zda budou nebo nebudou ve své činnosti pokračovat, rozhodne až po vstupu.“
The Sidoreks have just one fear, ‘of being the only dairy producers in the district who comply with European standards, with the risk of seeing the milk plant stop coming here because it is no longer profitable. It is the wait-and-see approach
„Tak co, nemyslíte, že už jsou připraveni vstoupit do Evropské unie?“, ptá se ne bez humoru či jisté provokace Andrzej Chrobak, hlavní poradce pro nadnárodní spolupráci v Agentuře pro restrukturalizaci a modernizaci zemědělství (ARIMR) a správce programu SAPARD1 v Polsku.
‘So, do you not think they are ready to join the European Union?’, teases Andrzej Chrobak, Chief Advisor for Transnational Cooperation with the Agency for the Reconstruction and Modernisation of Agriculture (ARIMR), which is in charge of managing the Sapard (1) programme in Poland.
„Podali jsme další žádost,“ říká Zdzislaw, „tentokrát o 10 000 eur, která by šla hlavně na nákup podestýlky nového typu, pro větší pohodu zvířat.“ Sidorkův postup je pro tyto ještě mladé polské zemědělce, rozhodnuté udržet a rozvíjet své hospodářství i po vstupu země do Unie, typický.
‘This is for EUR 10 000 to purchase a new kind of bedding for better animal welfare.’ Their initiative is typical of these young Polish farmers who are determined to ensure that their farms survive and thrive after Poland joins the Union.
„Jsou to opravdoví podnikatelé bez komplexů, aktivní, otevření novým postupům“, dodává Grzegorz Chelminski z místní pobočky ARIMR.
‘They are genuine entrepreneurs, determined and open to innovation,’ ’
Rozšíření v palbě reflektorů ektorů továrnu na cigarety totiž nezaměstnanost v Augustowě nikdy neklesla pod 16 %, a to dokonce ani v létě.
Page 16
do zařízení výrobní jednotky na máslo, přičemž 40 % tohoto ultrasofistikovaného vybavení, podle výrobního ředitele Groszyka Zbigniewa „toho nejlepšího v Evropě“, uhradil SAPARD.
Despite shipbuilding, the assembly of agricultural machinery, water cures and a cigarette factory, unemployment in Augustow never drops below 16 %, not even in the summer months.
Kanál
Canal
Pěšky, koňmo, v kajaku
On foot, on horseback and by kayak