natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zde je ovšem rovněž třeba vybudovat hlubší soudržnost mezi ekonomickou, vzdělávací, zaměstnanostní, ekologickou a sociální politikou.
There is also a need to build greater coherence between economic, education, employment, environmental and social policy.
Členské státy také trvale usilují o zlepšení účinnosti a efektivity, přičemž několik z nich zkoumá možnosti privatizace.
Member States are also continuing in their efforts to improve efficiency and effectiveness, with several exploring the possibilities of privatisation.
To, zda takové reformy podpoří kvalitu a účinnost, je určeno pobídkami a smlouvami s pojišťovacími fondy.
Whether such reforms promote quality and efficiency depends on the incentives and contracts with insurance funds.
Úspěch na národní úrovni závisí na schopnosti institucí sledovat, regulovat a zajišťovat vyrovnávání rizik a také na schopnosti určit, co dělá lépe soukromý a co veřejný sektor.
At national level, success depends on the institutional capacity to monitor, regulate, ensure risk equalisation and identify what the private and what the public can do better.
Soukromé a veřejné zabezpečení je rovněž třeba koordinovat, aby se vytvořily synergické efekty a aby se zabránilo vzniku duplicit.
Private and public provision also needs to be coordinated to create synergies and avoid duplication.
SOCIÁLNÍ SITUACE V ČÍSLECH: Celkové výdaje na zdraví se za posledních 20 let zvýšily v celé EU.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: Total expenditure on health has increased throughout the EU in the last 20 years.
Dnes se pohybují od 10 % HDP nebo více v některých zemích do 6 % nebo méně v jiných.
Today it ranges from 10% of GDP or more in some countries to 6% or less in others.
Zdravotní péče dostupná všem
Access to healthcare for all
Navzdory dobrým systémům zdravotní péče zavedeným v členských státech přetrvává ohledně zdraví evropských občanů markantní nepoměr mezi jednotlivými socio-eko-nomickými skupinami a regiony.
Despite the good healthcare systems in place in Member States, there continue to be striking inequalities in the health of European citizens from different socioeconomic groups and regions.
Dostupná data naznačují, že lidé ve všech zemích hlásí alespoň jeden případ za posledních 12 měsíců, kdy podle svého názoru potřebovali lékařskou péči (vyšetření nebo léčbu) a nedostalo se jim jí, protože buď museli čekat, nebo byla příliš drahá, nebo byla příliš daleko (nenaplněná potřeba lékařské péče).
The available data suggest that people in all countries report that at least on one occasion in the previous 12 months they felt they needed medical care (examination or treatment) and did not receive it either because they had to wait, or it was too expensive, or it was too far to obtain (unmet medical care).
Osoby s nižším vzděláním, menším majetkem nebo horším pracovním postavením zpravidla více trpí špatným zdravím.
Those with less education, wealth or a worse job status tend to suffer more from ill health.
Takový nepoměr zostřuje sociální vyloučení a ekonomickou nerovnost a představuje ztrátu lidského potenciálu.
Such inequalities aggravate social exclusion and economic inequality and represent a loss of human potential.
Nenaplněná potřeba lékařské péče hlášená jejími vlastními příjemci z důvodu nedostupnosti (populace byla rozdělena do pěti příjmových tříd od nejchudší pětiny po nejbohatší pětinu, v %, 2006)
Self-reported unmet need for medical care (access reasons), (by income quintile from the poorest fifth of the population to the richest fifth, %, 2006)
1. třída2. třída3. třída4. třída5. třída
1st quintile2nd quintile3rd quintile4th quintile5th quintile
Zdroj: Eurostat na základě dat EU-SILC 2006.
Source: Eurostat based on EU-SILC 2006 data.
Důvody nedostupnosti: čekání na péči, placení za péči a vzdálenost péče.
Access reasons: waiting for care, paying for care and distance to care.
Členské státy se snaží situaci zlepšit celou řadou mezisektorových politik, které řeší způsob propagace lepšího zdraví a prevence nemocí.
Member States are working to improve the situation through a variety of cross-sectoral policies addressing both how to promote better health and prevent disease.
Dále se spoléhají na zapojení služeb v širokém spektru oblastí, jako je vzdělávání, bydlení a zaměstnání.
In addition, they are looking to involve a wide range of services such as education, housing and employment.
Všechny země kromě toho považují zlepšující se primární péči za cestu vpřed, která zvýší dostupnost, zajistí koordinaci péče a přispěje k její udržitelnosti.
In addition, all countries see enhancing primary care as the way forward to improve access, ensure coordination of care and contribute to sustainability.
Protože však léčebná oblast zdravotní péče – zejména náklady na nemocnice – pohlcuje největší podíl výdajů, získávají propagace a prevence v poměru ke svým cílům relativně malé podíly výdajů.
However, as healthcare treatment – in particular hospital costs – consumes the largest share of expenditure, promotion and prevention receive a relatively small proportion of spending in relation to their goals.
Kromě toho nedostatek praktických lékařů a sester, který se projevuje v mnoha zemích, může dosažení těchto cílů ještě více ztížit.
In addition, the shortages of general practitioners and nurses in many countries may make these goals more challenging to achieve.
Otázky kvality se dostávají do programu členských států.
Quality issues are rising up the agenda for Member States, with several undertaking initiatives that aim to provide citizens with good quality and safe preventive care and treatment.
Některé z nich realizují iniciativy zaměřené na poskytování kvalitní a bezpečné preventivní péče a léčby občanům.
For example, quality standards or clinical guidelines have been devised and implemented using evidence-based medicine or health technology assessment.
Pouze několik zemí však stanovilo bezpečnost pacienta, která je zásadním prvkem kvality, jako klíčovou prioritu a nastavilo příslušné struktury a systémy.
However, only a few countries have made patient safety – a crucial element of quality – a key priority, and set up appropriate structures and systems.
Lze vysledovat velké rozdíly – zatímco některé členské státy v implementaci kvalitativních a bezpečnostních strategií a v aplikaci přístupu zaměřeného na pacienta notně pokročily, jiné jsou teprve na začátku tohoto procesu.
Huge disparities can be seen, with some Member States advanced in the implementation of quality and safety strategies and in providing a patient-centred approach, and with others only at the beginning of the process.
Rozdíly mohou být způsobené omezenými zdroji, které jsou do zdravotní péče alokovány, a nedostatečným pochopením dlouhodobých výhod, jež může kvalita péče přinést.
These disparities may be due to the limited resources allocated to healthcare and the insufficient awareness about long-term advantages that good quality of care may bring.
Udržitelnost a koordinace
Sustainability and coordination
Jak bylo zmíněno výše, trvalým problémem zdravotní péče je nedostatek pracovníků, který pravděpodobně ještě více vyhrotí stárnoucí populace.
As mentioned above, the issue of staff shortages in healthcare persists and the ageing of the population will likely make them more acute.
Proto zde vyvstává otázka udržitelnosti systému.
This raises the question of sustainability of the system.
Členské státy by tudíž měly učinit opatření, která povedou k najímání, vzdělávání a udržení odborných pracovníků na všech úrovních zdravotní péče.
Member States should therefore take measures to recruit, train and retain healthcare professionals at all levels.
Země sice vykázaly pozitivní postup v nastolování integrovaného přístupu ke zvládání chronických nemocí, je zde však ještě třeba mnohé udělat pro zlepšení koordinace jednotlivých úrovních státní správy, typů lékařské péče, zdravotní a sociální péče, veřejného a soukromého zabezpečení a veřejného a terciárního sektoru.
In addition, countries have made progress in creating an integrated approach for managing chronic diseases, but there remains much to do to improve coordination between levels of government, types of medical care, health and social care, public and private provision, and the public and third sector.
Tím spíše to platí pro dlouhodobou péči.
This is all the more so for long-term care.
V důsledku prodloužení očekávané délky života a socio-ekonomických změn se zvyšuje poptávka po dlouhodobé péči.
Higher life expectancy and socioeconomic changes are driving demand for long-term care.
V současnosti, kdy je podíl soukromých zdrojů financování relativně velký, se tak členské státy snaží určit udržitelnou skladbu financování.
Thus, Member States are looking to identify a sustainable mix of financing, with the current share of private sources of finance being relatively high.
Zdroji nan-cování může být soukromé zdravotní pojištění nebo soukromé platby domácností.
These sources can be private health insurance coverage or private household payments.
Závislí lidé dávají před ústavní péčí přednost dlouhodobé péči v místě bydliště nebo v komunitě, v mnoha zemích však ústavní péče přesto zabírá více než polovinu veřejných výdajů.
Dependent people prefer long-term care in a residential or community setting rather than institutional care, but in many countries the latter still accounts for more than half of public expenditure.
Stejně jako v případě zdravotní péče je i zde – v oblasti dlouhodobé péče (formální péče) – třeba řešit očekávaný nedostatek pracovníků a navrhovat způsoby podpory rodiny nebo poskytovatelů neformální péče.
Additionally, as in healthcare, there is a need to address the expected workforce shortages in the long-term care sector (formal care) as well as devising ways to support family or informal carers.
Klíčová sdělení nových zpráv NSR členských států, které koncipují strategie podpory společných sociálních cílů EU:
Key messages from Member States’ new NSRs outlining strategies to promote the EU’s common social objectives:
• EU může při zmírňování dopadu ekonomické krize a napomáhání zotavení stavět na hodnotách solidarity, které jsou základem jejích sociálních politik, a na postupu ve strukturálních reformách.
• The EU can build on the values of solidarity that underpin its social policies and on progress in structural reforms to cushion the impact of the economic crisis and help recovery.
Zásadním úkolem je další posilování pozitivní vzájemné interakce a přispívání k růstu a zvyšování počtu pracovních míst, a to zejména tak, že se systémům sociálním ochrany plně umožní hrát jejich roli automatického stabilizátoru.
Further strengthening the positive mutual interaction with action for growth and jobs is vital, notably by allowing social protection systems to fully play their role as automatic stabilisers.
Negativní dopad na zaměstnanost a sociální soudržnost je nutné řešit přijetím dlouhodobých reforem a tyto reformy je nutné sladit s krátkodobými opatřeními, která se zaměřují na prevenci ztrát zaměstnání a udržení příjmů domácností.
In order to address the negative impact on employment and social cohesion, long-term reforms need to be sustained while balanced with short-term measures aimed at preventing job losses and sustaining household incomes.
Nedávné strukturální reformy v oblasti sociálního zabezpečení přinesly výsledky – poskytly více lidem zaměstnání, posílily pobídky k práci a odolnost trhů práce, prodloužily aktivní pracovní život a podpořily ekonomický růst.
Recent structural reforms in the field of social security have delivered results, bringing more people into employment, strengthening the incentives to work and the resilience of labour markets, prolonging working lives and enhancing economic growth.
Je nezbytná důkladná koordinovaná reakce EU, cenné signály v této souvislost poskytuje Evropský plán hospodářské obnovy.
A strong coordinated EU response is needed and valuable indications are provided by the European Economic Recovery Plan.
• K utlumení dopadů krize je třeba pružně a včasně využívat celý potenciál Evropského sociálního fondu a podporovat rychlý opětovný vstup nezaměstnaných na trh práce a zaměřovat se na nejzranitelnější skupiny.
• The European Social Fund should be used to its full potential in a flexible and timely way to alleviate the social impacts of the crisis, by supporting rapid labour market re-entry of the unemployed and focussing on the most vulnerable.
V této otázce pomůže zjednodušená implementace strukturálních fondů a zlepšená koordinace se sociálními politikami.
Simpli-fi fied implementation of Structural Funds and improved coordination with social policies will help.
Komise vydá pravidelný bulletin sledující sociální trendy.
The Commission will issue a regular bulletin to monitor social trends.
Ve Výboru pro sociální ochranu usnadní zprávy členských států výměnu informací a získávání zkušeností s politikami.
Reports from Member States could facilitate exchange of information and policy experiences in the Social Protection Committee.
• Je nutné zavést strategie komplexního aktivního začlenění, které kombinují a slaďují opatření zaměřená na trhy práce, jež zahrnují všechny, přístup ke kvalitním službám a na adekvátní minimální příjem.
• Comprehensive Active Inclusion strategies that combine and balance measures aimed at inclusive labour markets, access to quality services and adequate minimum income, need to be implemented.
Pro boj s bezdomovectvím, které je velmi závažnou podobou vyloučení, k řešení více znevýhodnění, kterým čelí romská populace, k řešení náchylnosti k sociálnímu vyloučení této populace a k podpoře sociálního začlenění přistěhovalců je nutné vytrvalé úsilí.
Sustained work is required to tackle homelessness as an extremely serious form of exclusion, to address the multiple disadvantages the Roma people are facing and their vulnerability to social exclusion and to promote the social inclusion of migrants.
Je třeba bdělosti, protože se mohou objevit jak nové rizikové skupiny, například mladí pracovníci a osoby, které právě vstoupily na trh práce, tak nová rizika.
Vigilance is needed as new risk groups, e.g. young workers and labour market entrants, as well as new risks may emerge.
Důležitým úkolem je zajistit úplné pokrytí a sledovat adekvátnost důchodů především u žen a nízkopříjmových pracovníků.
It is important to ensure full coverage and to monitor pension adequacy notably for women and low wage earners.
Dopad krize na příjem ze soukromých důchodů je pro většinu těch, kteří dnes odcházejí do důchodu, díky dlouhodobým strategiím a regulatornímu rámci omezený. Někteří se však budou muset vypořádat s nižšími výsledky, než které očekávali.
Long-term oriented strategies and the regulatory framework have limited the impact of the crisis on private pension income for most of those retiring today, but some might face outcomes below their expectations.
Bude třeba zrevidovat modely systémů krytých fondy, posílit jejich schopnost vypořádat se s rizikem v investiční a výplatní fázi a zlepšit pokrytí, aby mohly plně využít svůj potenciál a vyrovnaly se se stárnutím populace.
Funded scheme designs will need to be reviewed to boost their ability to cope with risk in the investment and pay-out phases and to improve coverage so they can fully realise their strength in coping with ageing.
• Zvýšenou pozorností v oblasti primární péče, prevence, propagace zdraví, lepší koordinace a racionálního využití zdrojů usilují členské státy o kvalitní zdravotní péči za přiměřenou cenu a o snížení nerovností ve zdraví.
• Member States strive to improve the value for money of healthcare and reduce health inequalities by increased attention to primary care, prevention, health promotion, better coordination and rational use of resources.
Tyto strategie je třeba prosazovat razantněji, a to zvláště tam, kde jsou systémy zdravotní péče vybaveny zdroji nedosta-tečně.
These strategies need to be more vigorously pursued, in particular where healthcare systems are under-resourced.
S tím také souvisí nutnost řešit potenciální nedostatek odborných pracovníků zdravotní péče, které je třeba najímat, vzdělávat, udržovat a rozvíjet.
This also implies addressing potential staff shortages in health care by measures to recruit, train, retain and develop health care professionals at all levels.
• Členské státy rovněž usilují o vytvoření a posílení systémů kvalitní dlouhodobé péče, o vytvoření pevné základny nancování, o zlepšení koordinace péče, o zajištění dosta-tečných lidských zdrojů i o podporu poskytovatelů neformální péče.
• Member States are also striving to establish and strengthen systems for quality long-term care, to create a solid financing basis, to improve care coordination and to ensure sufficient human resources as well as support for informal carers.
• Aktuální cyklus otevřené metody koordinace (OMC) sociálních otázek trvá do roku 2010 – cílového roku lisabonské strategie.
• The current Social Open Method of Coordination (OMC) Cycle lasts until 2010, the target year for the Lisbon strategy.
K dosažení dohodnutých cílů v oblasti sociální ochrany a sociálního začleňování bude třeba značné angažovanosti, což znovu zdůrazní rok 2010 – Evropský rok boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení.
Strong commitment will be needed to achieve the agreed objectives on social protection and social inclusion and the 2010 European Year for combating poverty and social exclusion will reaffirm it.
Vzhledem k tomu, že základní odpovědnost za rozhodnutí, jak nastavit národní kvan-ti kované cíle a jak je definovat, nesou členské státy, může stanovení národních cílů založené na měřitelných ukazatelích dále posílit pozitivní roli otevřené metody koordinace sociálních otázek.
While the decision on setting national quantified targets and their definition remains a core responsibility of the Member States, the positive role of the Social OMC could be further strengthened by evidence-based national target-setting.
Na základě vyhodnocování sociálních dopadů, které tvoří rozhodující část integrovaného posuzování dopadů, je třeba věnovat zvýšenou pozornost kvalitě a trvalému zapojení všech zainteresovaných aktérů a mainstreamingu sociálních otázek.
Increased attention should be given to the quality and continuity of stakeholder involvement and to the mainstreaming of social considerations inter alia via the evaluation of social impacts as a vital part of integrated impact assessments.
DALŠÍ INFORMACE
FIND OUT MORE
Společná zpráva o sociální ochraně a sociální integraci 2009
Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2009
Národní strategické zprávy http://ec.europa.eu/employment_social/ spsi/strategy_reports_en.htm
National strategic reports http://ec.europa.eu/employment_social/ spsi/strategy_reports_en.htm
Sociální začleňování v EU http://ec.europa.eu/social/main. jsp?catId=437 & langId=cs
Social inclusion in the EU http://ec.europa.eu/social/main. jsp?catId=437 & langId=en
SPOLEČNÁ ZPRÁVA O SOCIÁLNÍ OCHRANĚ A SOCIÁLNÍM ZAČLEŇOVÁNÍ 2009 SHRNUTÍSociální začleňování, důchody, zdravotní péče a dlouhodobá péče
JOINT REPORT ON SOCIAL PROTECTION AND SOCIAL INCLUSION 2009 - SUMMARYSocial inclusion, pensions, healthcare and long-term care
Tento prospekt obsahuje souhrn informací obsažených ve Společné zprávě o sociální ochraně a sociálním začleňování z roku 2009.
This leaflet presents a summary of the Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2009.
Na základě Národních zpráv o strategiích, které nastiňují národní priority pro sociální ochranu a začleňování, nabízí tento prospekt přehled hlavních trendů v těchto oblastech na úrovni národní i na úrovni Evropské unie.
Based on the National Strategy reports outlining national priorities for social protection and inclusion, the leaflet provides an overview of the key trends on the European Union and national levels in these areas.
Tato publikace je k dispozici v tištěném formátu ve všech oficiálních jazycích EU.
It is available in all EU official languages.
Jejich kontaktní údaje najdete na http://ec.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
You can obtain their contact details on the Internet (http://ec.europa.eu) or by sending a faxto +352 2929-42758.
Můžete si je objednat nebo získat on-line odběr zdarma na adrese:http://ec.europa.eu/social/publications
If so, you can download them or take out a free subscription athttp://ec.europa.eu/social/publications
Budeme také rádi, když se přihlásíte k odběru elektronického zpravodaje Sociální Evropa, který je k dispozici zdarma na adrese: http://ec.europa.eu/social/e-newsletter.
You are also welcome to sign up to receive the European Commission’s free Social Europe e-newsletter at http://ec.europa.eu/social/e-newsletter http://ec.europa.eu/social dm909304.indd Cov:4 dm909304.indd Cov:4
Méně zákazů a omezení týkajících se agenturního zaměstnávání
Less prohibitions and restrictions on the use of temporary agency work
Směrnice oagenturním zaměstnávání – jaký je její význam?
A directive on temporary agency work – what for?
Kvalita prací nabízených vdaném sektoru se výrazně liší a je třeba přijmout příslušná opatření za účelem zlepšení celkové reputace agenturního zaměstnávání.
The quality of jobs on offer in the sector varies widely and efforts are needed in order to improve the overall reputation of temporary agency work.
Je třeba zabezpečit ochranu zaměstnanců a zlepšit kvalitu agenturního zaměstnávání, přičemž je třeba vzít v úvahu potřebu vytvořit vhodný rámec pro využívání agenturního zaměstnávání s cílem účinně přispět kvytváření pracovních míst a krozvoji pružných forem práce vrámci Evropské unie.
Agency workers do need protection and quality jobs. At the same time, a suitable framework can enable temporary agency work to contribute better to the creation of jobs and to the development of flexible forms of working in the EU.
Stanovením minimálních pravidel přispívá tato směrnice k zabezpečení lepší ochrany zaměstnanců agentur práce a tím ke zlepšení kvality a postavení agenturního zaměstnávání.
By setting minimal rules, the directive improves the protection of agency workers, thus having a positive impact on the quality and standing of temporary agency work.
Výsledkem je otevřenější přístup krozvoji této formy pracovněprávního vztahu.
This justifies a more open attitude towards the development of this form of employment.
Pracovněprávního vztahu se zpravidla účastní dvě strany: zaměstnavatel a zaměstnanec.
There are usually two parties involved in an employment relationship: the employer and the worker.
Vpřípadě agenturního zaměstnávání se uplatňuje také třetí strana – uživatel.
In the case of temporary agency work, there is also a third party, the user undertaking.
Zaměstnanci agentury práce jsou vpracovněprávním vztahu sagenturou práce a jsou touto agenturou odměňováni, jsou však přiděleni kjiné společnosti, aby pod jejím dohledem a vedením po přechodnou dobu pracovali.
Temporary agency workers are employed and paid by a temporarywork agency but they are placed at the disposal of other companies on a temporary basis and work under their supervision.
Ochrana právzaměstnanců agentur práce vrámci Evropské unie
Protecting the rights of temporary agency workers in the European Union
Ztohoto důvodu byla na úrovni Evropské unie přijata vlistopadu 2008 směrnice.
This is why a directive was adopted at EU level in November 2008.
Evropská komise předložila návrh již vroce 2002, vyjednávání však bylo sohledem na výrazně rozdílné situace vjednotlivých členských státech obtížné.
The European Commission had submitted a proposal as early as 2002 but the negotiations proved difficult because of very different situations from one Member State to another.
27členských států Evropské unie nejpozději do prosince roku 2011 přijme právní předpisy nezbytné prodosažení souladu stouto směrnicí.
The 27 EU Member States will now adopt the legal provisions necessary to comply with the directive by December 2011 at the latest.