natgillin/translations-raw huggingface dataset:
5.Jak rychle jsou zaváděny technologie obnovitelnýchzdrojů energie?........................................................20
5.How rapidly are renewable energy technologiesbeing implemented?.................................................20
6.Směřujeme k vytvoření cenového systému, jenžbude lépe odrážet ekologické náklady?......................22
6.Are we moving towards a pricing system thatbetter incorporates environmental costs?................22
Energie a životní prostředí v Evropské unii
Energy and environment in the European Union
Tento dokument je první zprávou Evropské agentury životníhoprostředí, která zpracovává problematiku energie a životníhoprostředí na základě indikátorů.
This is the first indicator-based report produced by the European Environment Agency on energy and theenvironment.
Zabývá se situací v Evropské unii(EU) a jejím cílem je poskytovat politickým činitelům informacepotřebné k posouzení toho, do jaké míry se do energetické politikydaří zahrnout cíle ekologické politiky a zájmy životního prostředí vsouladu s ekologickým integračním procesem zahájeným v rámcivrcholné schůzky Evropské Rady v Cardiffu v roce 1998.
It covers the European Union (EU), and isdesigned to provide policy-makers with the informationnecessary for assessing how effectively environmental policiesand concerns are being integrated with energy policies, inline with the environmental integration process initiated bythe European Council’s Cardiff Summit in 1998.
Tato zprávapodporuje plnění závazků šestého akčního programu životníhoprostředí EU a přispívá tím k trvale udržitelnému rozvoji v EU voblasti životního prostředí.
The reportaims to support the EU sixth environmental actionprogramme and in this way to provide input, from anenvironmental perspective, to sustainable development in the EU.
Energie je nezbytná pro sociální a hospodářský blahobyt společnosti.V mnoha ohledech nám usnadňuje život, umožňuje mobilitu a jezákladním předpokladem prosperity průmyslu a obchodu.
Energy is central to social and economic well-being.
Na druhéstraně však výroba energie a její spotřeba mají nežádoucí účinky naživotní prostředí.
Itprovides personal comfort and mobility, and is essential tomost industrial and commercial wealth generation.
Přispívají například ke změně klimatu, poškozujípřírodní ekosystémy, způsobují negativní změny v zastavěnémprostředí a nepříznivě ovlivňují lidské zdraví.
However,energy production and consumption place considerablepressures on the environment, including contributing toclimate change, damaging natural ecosystems, tarnishing thebuilt environment and causing adverse effects to humanhealth.
Energetická politika EU celou tuto problematiku zohledňuje astanovuje tři základní cíle:
EU energy policy reflects these wide-ranging issues and hasthree main goals:
• • • zabezpečení zásobování energiíkonkurenceschopnostochrana životního prostředí.
• • • security of supplycompetitivenessenvironmental protection.
Ačkoli lze tyto tři oblasti nahlížet samostatně, jsou spolu do značnémíry spojeny.
While these areas may be considered separately, they arestrongly interrelated.
Zdokonalení energetické účinnosti napříkladnapomáhá zabezpečovat zásobování energií snížením množstvíspotřebované energie a zároveň se tím snižuje objem emisískleníkových plynů a znečišťujících látek v důsledku nižší spotřebyfosilních paliv.
For example, improvements in energyefficiency both benefit security of supply by reducing theamount of energy consumed and reduce emissions ofgreenhouse gases and pollutants by reducing theconsumption of fossil fuels.
Liberalizace trhu s energií spolu s větší cenovoukonkurencí s sebou sice přinášejí výhody pro konkurenceschopnost,a to především v podobě omezení nákladů, ale dokud nedojde kplné internalizaci externích nákladů a dokud nebude lépe řízenapoptávka po energii, může se omezení nákladů odrazit ve sníženícen, v důsledku něhož klesne motivace k úspoře energie, a spotřebaenergie tím naopak vzroste.
On the other hand, energymarket liberalisation and more price competition benefitcompetitiveness through reduced costs, but unless externalcosts are fully internalised and energy demand management
• • omezení nežádoucího působení výroby a využívání energie naživotní prostředípodporu úspory energie a energetické účinnostizvýšení podílu výroby a využití čistších druhů energie.
• • reduce the environmental impact of energy productionand usepromote energy saving and energy efficiencyincrease the share of production and use of cleanerenergy.
Tato zpráva hodnotí na základě indikátorů, do jaké míry seenergetickému sektoru daří naplňovat cíle programu ekologickéintegrace.
This report provides an assessment, based on indicators, ofprogress by the energy sector towards environmentalintegration.
Pomocí těchto indikátorů lze zkoumat situaci v EU jakocelku, ale i na úrovni jednotlivých členských států EU, přičemž vněkterých případech bylo možné připojit analýzu vývoje ve vztahu kekvantitativním cílům.
These examine performance in the EU as awhole, as well as in individual Member States, and aresupported, where possible, by an analysis of progress towardsquantitative targets.
Indikátory mapují vývojové trendy v časovémrozmezí let 1990–1999 a porovnávají je se základními odhady proobdobí do roku 2010, jež byly učiněny na základě studií Evropskékomise a jež jsou podmíněny pokračováním politické koncepcepřijaté v roce 1998 a uplatněním dobrovolné úmluvy EU sautomobilovým průmyslem, týkající se omezení emisí oxiduuhličitého z nových osobních automobilů.
Factors that have affected change areexamined and quantitative analysis is provided where feasible.The indicators examine trends over the period 1990–99 andcompare these with baseline projections to 2010, whichoriginate from European Commission studies and assumeboth a continuation of policies adopted by 1998, and that the EU voluntary agreement with the car industry on reducingcarbon dioxide emissions from new passenger cars will behonoured.
V souladu s informační strategií sektoru, kterou Agentura přijala, aza účelem systematického zhodnocení všech aspektů ekologickéintegrace energetického sektoru, zabývá se tato zpráva šesti otázkamisouvisejícími s energetickou politikou.
In line with the sectoral reporting strategy adopted by the Agency, the report addresses six policy questions to provide asystematic evaluation of all aspects of the environmentalintegration of the energy sector.
2.Podařilo se nám snížit množství využívané energie?
1.Is the use of energy having less impact on the environment?2.Are we using less energy?3.How rapidly is energy efficiency being increased?4.Are we switching to lesspolluting fuels?
5.Jak rychle jsou zaváděny technologie obnovitelných zdrojů energie?
5.How rapidly are renewable energy technologies beingimplemented?
6.Směřujeme k vytvoření cenového systému, jenž bude lépe odrážetekologické náklady?
6.Are we moving towards a pricing system that betterincorporates environmental costs?
Až na několik úspěšných výjimek lze výsledky ve většině oblastíekologické integrace, jimiž se tato zpráva zabývá, označit za celkověnedostatečné.
Overall, while there have been some successes, there has beeninsufficient progress in most of the areas of environmentalintegration covered by this report.
Ve vztahu k výše uvedeným šesti otázkám je možnoučinit tyto závěry:
In relation to the above sixquestions, the following conclusions can be drawn:
1. (a)Emise skleníkových plynů v EU se v období let 1990–2000 sicesnížily, nebudou-li však přijata další opatření, nebude tentopokles v časovém horizontu roku 2010 a po něm vzhledem kemisím z výroby a využívání energie dále pokračovat.
1.(a)Emissions of greenhouse gases in the EU fell between 1990and 2000, but without additional measures are unlikely tofall further to 2010 and beyond because of increasedenergy-related emissions.
Iniciativyúspěšně probíhající v některých členských státech EU nabízejímožné řešení této situace.
Ongoing successful initiatives insome Member States appear to point the way forward.
(b)Opatření k omezení znečišťování atmosféry z výroby energie jemožné označit za úspěšné, přičemž řada členských států EU jižsměřuje ke splnění cílových hodnot pro období do roku 2010.
(b)Measures taken to reduce atmospheric pollution fromenergy use are proving successful, with a number of Member States on track to meet the reduction targets setfor 2010.
(c)Znečištění ropou z pobřežních rafinérií, těžebních zařízení vmoří a námořní dopravy bylo omezeno, stále však má značněnegativní dopad na přímořské a mořské životní prostředí.
(c)Oil pollution from coastal refineries, offshore installationsand maritime transport has been reduced, but still placessignificant pressures on the marine environment.
2.Spotřeba energie neustále stoupá, a to nejen v souvislosti s růstemdopravy, ale také v sektoru domácností a služeb. Míra růstu se ovšemmá do roku 2010 zpomalit, neboť v dopravě je pomalu zdokonalovánaúčinnost užití pohonných hmot.
2.Energy consumption is increasing, mainly because of growth intransport but also in the household and services sectors.However, the rate of increase is expected to slow by 2010 asfuel efficiency improvements in transport are realised.
4.V současné době je v EU uskutečňován přechod od uhlína relativně čistší zemní plyn, po roce 2010 se ovšemžádné další změny neočekávají.
3.Improvements in energy efficiency have been slow, butimprovements in some Member States are showing thepotential benefits of good practices and strategies.
V tomto období ale navícdojde k ukončení provozu některých jadernýchelektráren, takže budou-li na jejich místě budoványelektrárny využívající fosilní paliva, lze očekávat růst emisíoxidu uhličitého.
4.The EU is switching from coal to the relatively cleaner naturalgas, but after 2010 no further switching is expected.Furthermore, some nuclear installations will retire and, if theseare replaced by fossil fuel plants, increases in carbon dioxideemissions are likely.
Tyto skutečnosti svědčí o naléhavostiširšího využívání obnovitelných zdrojů energie.
This underlines the need to furtherstrengthen support for renewable energy sources.
Ze zkušeností vněkterých členských státech EU však vyplývá, že využívánítěchto zdrojů lze uspíšit přijetím odpovídajícíchpodpůrných opatření.
5.Renewable energy targets are unlikely to be met under currenttrends, but experience in some Member States suggests thatgrowth could be accelerated by appropriate support measures.
6.Navzdory zvýšení daní z energií došlo v EU především vdůsledku mezinárodního poklesu cen fosilních paliv aliberalizace trhu s energií ke snížení většiny cen energie.Za současné situace, kdy chybí odpovídající politickákoncepce, v rámci níž by došlo k internalizaci externíchnákladů na energii a v rámci níž by byla lépe řízenapoptávka po energii, je velice pravděpodobné, že nízkéceny pohonných hmot nebudou motivovat k úspořeenergie a naopak podnítí spotřebu energie.
6.Despite increases in energy taxation, most energy prices in the EU have fallen, as a result mainly of falling international fossilfuel prices but also of the liberalisation of energy markets. Inthe absence of appropriate policies to internalise the externalcosts of energy and improve energy demand management,reduced prices are likely to act as a disincentive to energysaving and may encourage energy consumption.
V další části této zprávy se nachází hodnocení jednotlivých klíčovýchotázek energetické a ekologické politiky.
The following sections provide an assessment of each of thekey energy and environment policy questions.
1.Došlo ve využívání energie komezení nepříznivých účinků naživotní prostředí?
1.Is the use of energy having lessimpact on the environment?
Emise skleníkových plynů Emise skleníkových plynů v EU vznikající v souvislosti s využívánímenergie zaznamenaly ve vztahu k celkovým emisím skleníkovýchplynů v období 1990–2000 řádově menší pokles, čímž jejich podíl nacelkovém množství emisí stoupl na 82 %.
Greenhouse gas emissions Greenhouse gas emissions in the EU related to the use ofenergy fell proportionately less than total greenhouse gasemissions between 1990 and 2000, increasing their share ofthe total to 82 %.
K částečnému omezeníemisí z výroby a využití energie došlo zásluhou jednorázovéhosnížení v Německu a Velké Británii.
The reduction in energyrelated emissionscan be partly attributed to one-off reductions in Germany andthe UK.
Souhrnně však lze konstatovat,že se EU v roce 2000 podařilo splnit svůj závazek spočívající v udrženístabilní hladiny emisí oxidu uhličitého na úrovni stejné jako vdevadesátých letech.
Nevertheless, the EU achieved its commitment tostabilise carbon dioxide emissions in 2000 at 1990 levels.
Přesto však bude pro EU obtížné splnit cílové hodnoty dané Kjótským protokolem, jež do roku 2010 stanovují omezení celkovýchemisí skleníkových plynů v porovnání s jejich hodnotami vdevadesátých letech o 8 procent.
However, it will be difficult for the EU to meet its Kyoto Protocol target of reducing total greenhouse gas emissions by8 % from 1990 levels by 2010.
Nebudou-li přijata další opatření,lze pro rok 2010 počítat zhruba se stejnou hladinou celkových emisíjako v roce 1990, přičemž další pokles emisí nesouvisejících svýrobou a využitím energie bude oslaben kvůli nárůstu emisí z využitíenergie, způsobeným zejména sektorem dopravy.
Without additional measures,total emissions in 2010 are likely to be about the same as in1990, with a further fall in non-energy related emissions beingoffset by a rise in energyrelated emissions, driven mainly bythe transport sector.
Vezmeme-li v úvahu, že ke splnění závazku Kjótského protokolubudou přijata jen národní opatření, nepodnikla dosud většinačlenských států EU dostatečné množství kroků nezbytnýchkdosažení cílových hodnot pro EU.
Assuming that the Kyoto Protocol target will be met usingonly domestic measures, the majority of Member States havenot made sufficient progress to ensure meeting their targetsunder the EU burden-sharing agreement.
Zanalýzy zbývajících hodnot nazákladě údajů zroku 1999 vyplývá, že pouze Finsko, Francie,Německo, Lucembursko, Švédsko a Velká Británie omezily celkovéemise natolik, že tím pro ně splnění hodnot do roku 2010 přestávábýt zcela nemožné.
Distance-to-targetsanalysis performed on the basis of 1999 data shows that Finland, France, Germany, Luxembourg, Sweden and the UKreduced total emissions at least enough to be on track toachieve their 2010 targets.
Emise zvýroby a využití energie však vletech1990–1999 zaznamenaly ve všech členských státech EU s výjimkou Švédska vporovnání scelkovými emisemi nižší pokles nebo bylydokonce vyšší.
However, in all Member States,with the exception of Sweden, energyrelated emissionsbetween 1990 and 1999 either fell less than or increased morethan total emissions.
Po roce 2010 se očekává další pokračování růstu hladiny spotřebyenergie, přičemž tento stav potrvá nejméně do roku 2020.
Beyond 2010 energy consumption levels are expected tocontinue to increase, at least to 2020.
Kesplnění cílových hodnot pro celkové omezení emisí, které navrhla Evropská komise a které do roku 2020 stanovují roční snížení o 1 %oproti hodnotám roku 1990, by bylo nutné uskutečnit změnydlouhodobého charakteru ve výrobě energie a v chování spotřebitelů(elektrárny, budovy, doprava, apod.).
Meeting the European Commission’s proposed EU total emission reduction target of1 % per year from 1990 levels up to 2020 would require longterm changes in energy production and consumptionpatterns (power plants, buildings, transport, etc.).
Vývoj v těchto oblastech budeovlivněn rozhodnutími učiněnými v příští době, takže budeme-lichtít v budoucnosti omezit emise z využívání energie, musímepodniknout odpovídající politické kroky již nyní.
Thesepatterns will be determined by decisions taken imminently, soreducing future energyrelated emissions requires policyaction now.
Celkové emise skleníkových plynů v EU v letech 1990–2000 sicepoklesly, ale jejich největší složka, emise z využívání energie,zaznamenala zdaleka nejnižší pokles, což snižujepravděpodobnost významnějšího omezení celkových emisí vprůběhu nadcházejících desetiletí.
Total EU greenhouse gas emissions fell between 1990 and2000, but energyrelated emissions, by far the largestcomponent, fell considerably less, making significant reductionsin total emissions in coming decades unlikely.
Většině členských států EU se nepodařilo omezit vlastní emiseskleníkových plynů na úroveň stanovenou Kjótským protokolem.
Most Member States have failed to reduce greenhouse gasemissions in line with their share of the EU commitment underthe Kyoto Protocol.
Snížení emisí skleníkových plynů z využívání energie v průběhuuplynulého desetiletí bylo dosaženo podstatným omezenímškodlivých vlivů ve zpracovatelském průmyslu a zásobováníenergií.
The reduction in energyrelated greenhouse gas emissions overthe last decade was achieved through considerable reductionsby the manufacturing and energy supply sectors, mostly offsetby growth in transport.
V současné době probíhá v členských státech EU řada iniciativ, kterémají připravit půdu pro dlouhodobé snižování emisí skleníkovýchplynů z využívání energie.
A number of initiatives to pave the way for long-termgreenhouse gas emission reductions from energy use areongoing in Member States.
V sedmi členských státech již napříkladbyly zavedeny daně z emisí oxidů uhlíku.
For example, seven Member States have already introduced carbon taxes.
Změny v emisích skleníkových plynůz využívání energie podle odvětvíhospodářství v letech 1990–1999
Change in energy-relatedgreenhouse gas emissions byeconomic sector, 1990–99
Výsledky dosažené při omezovánícelkových emisí skleníkových plynůa emisí skleníkových plynů zvyužívání energie v rámci závazku Kjótského protokolu v roce 1999
Performance in reducing totaland energyrelated greenhousegas emissions to meet Kyoto Protocol targets, 1999
Zásobování energií
Energy supply
Emise skleníkových plynů z využívání energie
Energy-relatedgreenhouse gasemissions
510Změna (v %)
5% change
Zbývající hodnoty v roce 1999 ve vztahu k lineárnímu průběhu plnění cílů (indexové body)
-25-15-551525Distance in 1999 to linear target path (index points)
Poznámka: Z diagramu lze vyčíst, zda se jednotlivé členské státy EU v roce 1999 přiblížily k cílovým hodnotám Kjótského protokolu.
Note: The diagram indicates whether a Member State was on track in 1999 to meet its shared Kyoto Protocol target.
Záporná hodnota znamená překročení a kladná hodnota naopaknedosažení lineárního průběhu plnění v letech1990 - 2010.
A negative value suggestsan over-achievement and a positive value anunder-achievement against the linear target pathfrom 1990 to 2010.
Pro účely této analýzy platí, žeemise z využívání energie budou omezeny úměrněk celkovým emisím.Zdroj: EEA.
For the purpose of thisanalysis it is arbitrarily assumed that energyrelated emissions will be reduced proportionatelywith total emissions.
Zdroj:
Source: EEA.
Zdroj: EEA.
Source: EEA
Znečištění ovzduší Využívání energie je významným zdrojem látek znečišťujícíchovzduší.
Air pollution Energy use is a major source of atmospheric pollutants.
Emise z využívání energie způsobují více než 90 % emisíoxidu siřičitého v EU, téměř všechny emise oxidů dusíku, asipolovinu emisí nemetanových těkavých organických látek a zhruba85 % prachových částic.
Itcontributes just over 90 % of EU sulphur dioxide emissions,almost all emissions of nitrogen oxides, about half the nonmethane volatile organic compound emissions and around85 % of particulates.
Opatření k omezení znečištění ovzduší z využívání energie bylaúspěšná.
Measures taken to reduce atmospheric pollution from the useof energy have been successful.
Mezi tato opatření patří zavedení automobilovýchkatalyzátorů, uplatnění redukčních technologií ohleduplnějších kovzduší v rámci směrnice o velkých spalovacích zařízeních avyužívání nejlepších dostupných technologií, jež požadujeintegrovaná směrnice o ochraně a řízení kvality ovzduší.
These include theintroduction of catalytic converters, the use of pollutionabatement technologies encouraged by the large combustionplant directive and the use of best avaiable techniquesrequired by the integrated pollution prevention and controldirective.
Ke sníženíznečišťování ovzduší rovněž významně přispěl přechod od uhlí aropy na zemní plyn.
Fuel switching from coal and oil to natural gas hasalso made an important contribution to the reduction ofatmospheric pollution.
K omezení hladiny emisí oxidu siřičitého a oxidů dusíku z výrobyelektrické energie z poloviny přispělo zavedení redukčních opatřenípro jednotlivé typy emisí, jedna čtvrtina pozitivních změn vyplývá znové skladby fosilních paliv a zbývající část vznikla v důsledkuzlepšené účinnosti výroby elektrické energie, při níž se využíváfosilních paliv, a zvýšeného podílu jaderné energie a energie zobnovitelných zdrojů.
In the electricity sector, more than half of the reductions inemissions of sulphur dioxide and nitrogen oxides resultedfrom the introduction of emission-specific abatementmeaures, about a quarter from changes in the fossil fuel mix,and the rest from improved efficiency of fossil-fuelledelectricity production and increased shares of nuclear andrenewables.
Cílové hodnoty pro snížení celkových emisí oxidu siřičitého, oxidůdusíku a nemetanových těkavých organických látek pro rok 2010 vporovnání s hodnotami roku 1990 byly stanoveny v rámci národnísměrnice o emisních limitech.
Target reductions for total (energy and non-energy related)emissions of sulphur dioxide, nitrogen oxides and nonmethane volatile organic compounds for 2010, relative to1990, have been set in the national emissions ceilingsdirective.
Celkově lze konstatovat, že EUsměřuje ke splnění těchto hodnot a navíc postupně snižuje emiseprachových částic.
Overall, the EU is on course to meet these targetsand is also making good progress in reducing particulateemissions.
Emise všech těchto polutantů z využívání energiebyly omezeny rychleji než celkové emise.
The energyrelated emissions of all these pollutantshave been reduced more quickly than total emissions.
Ke všem těmto pozitivním změnám přispěla většina členských států EU. Řecko, Irsko, Portugalsko a Španělsko však budou ke splněnívlastních cílových hodnot potřebovat další opatření.
Most Member States have contributed to all these reductionsbut Greece, Ireland, Portugal and Spain need to take furtheraction to ensure that they meet their targets.
Emise oxidu siřičitého z využívání energie v letech 1990–1999značně poklesly.
Energyrelated sulphur dioxide emissions fell considerablybetween 1990 and 1999.
Vzhledem k tomu je velice pravděpodobné, žese EU a většině členských států Evropské Unie podaří v rámcinárodní směrnice o emisních stropech splnit své cílové hodnotystanovující do roku 2010 omezení celkových emisí oxidusiřičitého.
This is the main reason that the EUand most Member States are expected to achieve their 2010targets for reducing total sulphur dioxide emissions, as set inthe national emission ceilings directive.
Emise oxidů dusíku z využívání energie rovněž klesly, čímž pro EUa některé její členské státy nastává reálná šance dosaženícílových hodnot stanovujících do roku 2010 omezení celkovýchemisí oxidů dusíku v rámci výše uvedené směrnice.
Energyrelated emissions of nitrogen oxides also fell, placingthe EU and some Member States on track to achieve their 2010reduction targets for total nitrogen oxide emissions, as set inthe same directive.
Snížení emisí nemetanových těkavých organických látek (NMVOC)z využívání energie podstatnou měrou přispělo k tomu, že EU aněkteré členské státy Evropské Unie nyní směřují ke splněnícílových hodnot stanovujících v rámci národní směrnice o emisníchlimitech do roku 2010 omezení celkových emisí látek NMVOC.
The reduction in energyrelated emissions of non-methanevolatile organic compounds (NMVOCs) has greatly helped toput the EU and some Member States on course to achieve their2010 targets for reducing total NMVOC emissions, as set in thenational emission ceilings directive.
Emise prachových částic z využívání energie v letech 1990–1999klesly řádově o 37 %, a to především v důsledku pozitivních změnv elektrárnách a silniční dopravě
Energyrelated emissions of particulates fell by 37 % between1990 and 1999, mainly as a result of reductions from powerplant and road transport.