natgillin/translations-raw huggingface dataset:
LISABONSKÁ STRATEGIENa svém zasedání v Lisabonu v březnu roku2000 Evropská rada vytyčila desetiletoustrategii, tzv. lisabonskou strategii, s cílem do
In September 2004 the Commission issued acommunication on strengthening economicgovernance and clarifying the implementationof the Stability and Growth Pact.
Vzáří 2004 Komise vydala sdělení k posíleníhospodářské politiky a k vyjasnění provádění Paktu stability a růstu.
ECB Annual Report 2004
roku 2010 učinit EU „nejkonkurenceschopnějšía nejdynamičtější znalostní ekonomikou,schopnou udržitelného růstu, s větším počtemkvalitnějších pracovních míst a s posílenousociální soudržností“.
THE LISBON STRATEGYAt its meeting in Lisbon in March 2000, the European Council set out a ten-year strategy –the Lisbon strategy – which, by 2010, was torender the EU “the most dynamic andcompetitive knowledge-based economy in theworld, capable of sustainable economic growthwith more and better jobs and greater socialcohesion”.
Výsledky dosažené nazákladě lisabonské strategie do roku 2004 nelzehodnotit jednoznačně.
The results achieved under the Lisbon strategy by 2004 were mixed.
Vněkterých oblastechbyl zaznamenán pokrok, například pokud jde otrhy práce.
Advanceshad been made in some areas, for exampleregarding labour markets.
Vmnoha ohledech je ovšemdosažený pokrok pouze průměrný.
However, in mostrespects, progress was mediocre.
Bylo zjevné,že tempo reforem je třeba významnýmzpůsobem urychlit, má-li být cílů z Lisabonudosaženo do roku 2010.
It was clearthat the pace of reform would have to besignificantly stepped up if the Lisbon targetswere to be achieved by 2010.
Vtomto kontextu Evropská rada rozhodla nasvém jarním zasedání v roce 2004, že provedestřednědobé hodnocení lisabonské strategie.Jako první krok vyzvala Komisi, aby zřídilaskupinu na vysoké úrovni, jíž předsedal Wim Kok, s cílem provést nezávislé hodnocenípokroku, jehož bylo dosaženo na základělisabonské strategie.
Against this background, the European Councildecided at its spring 2004 meeting to undertakea midterm review of the Lisbon strategy.
Toto hodnocení mělo býtvýchodiskem pro střednědobé hodnocení Komise a Rady EU. Hodnocení má být podleplánovaného harmonogramu dokončeno dojarního zasedání Evropské rady v březnu 2005.
As afirst step, it invited the Commission toestablish a highlevel group – chaired by Wim Kok – to carry out an independent assessmentof the progress made under the Lisbon strategy,which would serve as the basis for the mid-termreview by the Commission and the EU Council.The review is scheduled to be completed intime for the spring European Council of March2005.
Reformy,zejména na trhu práce, kapitálu, zboží a služeb,mohou podporovat investice a snížit přetrváváníinflace posílením hospodářské soutěže.
Reformsin labour, capital, goods and services marketsin particular can promote investment, andreduce inflation persistence through increasedcompetition.
EU byměla využít střednědobé hodnocení pro oživenílisabonské strategie a zrychlení tempastrukturálních reforem.
The EU should take advantage ofthe midterm review to revitalise the Lisbonstrategy and increase the pace of structuralreform.
INSTITUCIONÁLNÍ OTÁZKY
1.2INSTITUTIONAL ISSUES
Skupina na vysoké úrovni předložila svouzprávu nazvanou „Výzvy, kterým čelíme“ v listopadu 2004.
The highlevel group presented its report,entitled “Facing the challenge”, in November2004.
Ve zprávě se zdůrazňuje, že tváří v tvář dvojí výzvě globální konkurencea stárnoucí populace není pro EU reálnoualternativou zachování statu quo, zejménapokud má zajistit prosazení svého sociálníhomodelu.
The report stressed that, in the face of thetwin challenges of global competition andageing populations, maintaining the status quois not an option for the EU, especially if it is tosafeguard its social model.
Vzávěru zprávy se konstatuje, žeambiciózní cíle lisabonské strategie, a rovněžtermín roku 2010 pro dosažení těchto cílů, byproto měly být potvrzeny.
The reportconcluded that the ambitious objectives of the Lisbon strategy, as well as the 2010 deadlinefor achieving these objectives, shouldtherefore be upheld.
Zpráva vyzývá k naléhavé akci v pěti klíčových politickýchoblastech: společnost založená na znalostech,vnitřní trh, obchodní vztahy, trh práce a trvaláudržitelnost životního prostředí.
It called for a betterprioritisation of objectives and urgent actionin five key policy areas: the knowledgesociety, the internal market, the businessclimate, the labour market and environmentalsustainability.
EVROPSKÁ ÚSTAVANa závěrečném zasedání mezivládní konference(Intergovernmental Conference, IGC) ve dnech17.-18. června 2004 hlavy států nebo vláddosáhly dohody o Smlouvě o ústavě pro Evropu(Evropské ústavě).
THE EUROPEAN CONSTITUTIONAt the final meeting of the Intergovernmental Conference (IGC) on 17-18 June 2004, the Heads of State or Government reachedagreement on the Treaty establishing a Constitution for Europe (the European Constitution).
Evropská ústava bylapodepsána v Římě dne 29. října 2004.
The European Constitution wassigned in Rome on 29 October 2004.
Poratifikaci všemi 25 členskými státy v souladu s jejich vnitrostátními procedurami vstoupí v platnost dne 1. listopadu 2006.
Onceratified by all 25 Member States in accordancewith their national procedures, it will enter intoforce on 1 November 2006.
Vřaděčlenských států bude součástí ratifikačníprocedury referendum.
In a number of Member States, ratification procedures willinvolve holding a referendum.
rozlišovat mezi ESCB (Evropským systémemcentrálních bank), který tvoří všechny centrálníbanky EU a centrálním bankovním systémemeurozóny.
This term, which refersto the ECB and the NCBs of the euro area andwas adopted by the Governing Council in 1999,helps to distinguish between the ESCB, whichcomprises all EU central banks, and the centralbanking system of the euro area.
Pojem „Eurosystém“ taképřiměřeným způsobem odráží skutečnost, že ECB a NCB eurozóny jsou integrální součástíjednotného systému (viz rovněž kapitola 8).
The term“Eurosystem” also appropriately reflectsthe fact that the ECB and the euro area NCBsare integral parts of one system (see also Chapter 8).
jsou relevantní z hlediska úkolů a mandátu ECB, Eurosystému a ESCB.
The ECB monitored the IGC closely and madeboth formal and informal contributions to thenegotiations on issues of relevance to the tasksand mandate of the ECB, the Eurosystem andthe ESCB.
Vsouladu s článkem 48 Smlouvy o Evropské unii byla ECB konzultována a Rada guvernérů dne 19. září 2003 přijala stanovisko k návrhu Smlouvy o ústavě pro Evropu.1Kromě tohoprezident ECB odeslal v listopadu 2003 a v dubnu 2004 dopisy předsedovi Rady EU s cílem toto stanovisko podrobněji rozvést.
In accordance with Article 48 of the Treaty on European Union, the ECB wasconsulted and the Governing Council on19 September 2003 adopted an opinion on thedraft Treaty establishing a Constitution for Europe1. In addition, the President of the ECBsent letters to the President of the EU Councilin November 2003 and April 2004 to expand onthis opinion.
Z hlediska výše uvedeného má ECB za to, že Evropská ústava stvrzuje stávající měnovýrámec EU.
In view of the above, the ECB considers that the European Constitution confirms the existing EU monetary framework.
Uvítala by úspěšné dokončeníratifikačního procesu.
It would welcomethe successful completion of the ratificationprocess.
Přestože ECB uvítala úsilí vyvinuté Konventemo budoucnosti Evropy a následnou mezivládníkonferencí směrem ke zjednodušení,zefektivnění a vyjasnění právního ainstitucionálního rámce EU, dala také jasněnajevo, že současné předpisy, jimiž se řídí Hospodářská a měnová unie, jsou racionální z hlediska cílů i z hlediska rozděleníodpovědnosti.
The ECB welcomed the efforts made by the European Convention on the Future of Europeand the subsequent IGC to simplify, streamlineand clarify the legal and institutionalframework of the EU. It also made it clear thatthe current provisions governing EMU weresound in terms of both their objectives and theallocation of responsibilities.
ECB považovala za podstatné zejména to, žecenová stabilita by měla být i nadále nejenomprvořadým cílem ECB a ESCB, ale takédeklarovaným cílem EU.
THE NEW WORKING METHODS OF THEEUROGROUPDuring the informal ECOFIN Council meetingof 10-11 September 2004 in Scheveningen (the Netherlands), the ministers of economy andfinance of the euro area agreed on new workingmethods for the Eurogroup.
Evropská ústava tentonázor plně podporuje a cenová stabilita je inadále prvořadým cílem ECB a ESCB a rovněžjedním z cílů EU.
These newmethods are intended to improve the Eurogroup’s efficiency and effectiveness.
Nové metody spočívají v perspektivnějikoncipovaných strategických diskusích,zejména ve věci strukturální reformy avytvoření stabilního předsednictví Euroskupinyna období dvou let místo rotujícíhopředsednictví v trvání šesti měsíců. Předseda Euroskupiny je volený prostou většinou členů Euroskupiny.
The new methods include more forwardlooking strategic discussions, in particular onstructural reform, and the creation of a stable Eurogroup presidency for a period of two yearsinstead of a rotating presidency of six months.The Eurogroup President is elected by a simplemajority of the Eurogroup members.
VScheveningenu byl premiér aministr financí Lucemburska Jean-Claude Juncker zvolen prvním předsedou Euroskupinyna dvouleté období od roku 2005 do roku 2006.
In Scheveningen, the Prime Minister and Finance Minister of Luxembourg, Jean-Claude Juncker,was elected as the first Eurogroup President fora two-year period from 2005 to 2006.
ECB rovněž považovala za nezbytné proúspěšné plnění svých úkolů, aby speciálníinstitucionální rysy ECB a ESCB, které ECBodlišují od ostatních evropských institucí, bylyzachovány.
The ECB, which is regularly invited to take partin the meetings of the Eurogroup, participatedin the review of its working methods.
ECB je tak uvedenajako subjekt nezávislý na „institucích Unie“, tojest na Evropském parlamentu, Evropské radě,Radě ministrů, Evropské komisi a Evropskémsoudním dvoru, které jsou charakterizoványjako „institucionální rámec EU“.
The ECBtook the view that these new working methods,including the creation of a stable Eurogrouppresidency, would help to make the functioning
ECB, která je pravidelně zvána, aby se účastnilajednání Euroskupiny, se podílela na hodnoceníjejích pracovních metod.
The ECB also deemed it indispensable to thesuccessful performance of its tasks that thespecial institutional features of the ECB andthe ESCB, which set the ECB apart from other European institutions, be preserved.
ECB dospěla k názoru, že tyto nové pracovní metody přispějí k účinnějšímu a efektivnějšímufungování Euroskupiny.
The European Constitution preserves these specialinstitutional features by confirming theindependence of the ECB, the ESCB and the NCBs as well as the legal personality andregulatory powers of the ECB.
Vytvoření stabilníhopředsednictví Euroskupiny neznamená žádnézměny v rozdělení úkolů mezi ECB aministerstvy financí eurozóny v rámci Hospodářské a měnové unie.
It furtherunderlines the special character of the ECB byclassifying it as one of the “other Union Institutions and advisory bodies”.
Na výslovnou žádost ECB byl do Evropskéústavy zaveden pojem Eurosystém. Tentotermín, který označuje ECB a NCB eurozóny abyl přijat Radou guvernérů v roce 1999, pomáhá
The ECB isthus listed separately from the “Union’s Institutions”, namely the European Parliament,the European Council, the Council of Ministers, the European Commission and the Court of Justice of the European Union, whichare categorised as the EU’s “institutionalframework”.
zdůrazňují společnou odpovědnost vlád zaprovádění racionálních fiskálních astrukturálních politik, které jsou nezbytné prodalší úspěšný vývoj jednotné měny.
However, they underline the commonresponsibility of governments for the conductof sound fiscal and structural policies, whichare necessary for the continued success of thesingle currency.
2MEZINÁRODNÍ OTÁZKY
INTERNATIONAL ISSUES
KLÍČOVÝ VÝVOJ MEZINÁRODNÍHO MĚNOVÉHOA FINANČNÍHO SYSTÉMU udržitelného růstu prostřednictvím strukturálníchreforem v případě zemí s relativně nízkýmpotenciálním růstem; a flexibilitu směnnýchkurzů u nejvýznamnějších zemí a regionů, kterétakovouto flexibilitu postrádají.
2.1KEY DEVELOPMENTS IN THEINTERNATIONAL MONETARY ANDFINANCIAL SYSTEM flexibility for major countries and regions thatlack such flexibility.
S ohledem navývoj v oblasti směnných kurzů, komunikéskupiny G7 v roce 2004 zdůraznilo, že směnnékurzy by měly odrážet základní ekonomicképarametry a že přílišná volatilita a neuspořádanépohyby směnných kurzů nejsou prohospodářský růst žádoucí.
With regard to exchangerate developments, the G7 communiqués in2004 and February 2005 emphasised thatexchange rates should reflect economicfundamentals and that excess volatility anddisorderly movements in exchange rates wereundesirable for economic growth.
DOHLED NAD MAKROEKONOMICKÝMI POLITIKAMIV GLOBÁLNÍ EKONOMICEMakroekonomické politiky v globálníekonomice, zejména politiky uskutečňovanénejvýznamnějšími průmyslovými zeměmi, jsouzákladním prvkem mezinárodního prostředí,které Evropská centrální banka musízohledňovat při provádění své měnové politikya jiných úkolů. Eurosystém se podílí na dohledu nad těmito makroekonomickýmipolitikami uplatňovanými mezinárodnímifinančními institucemi a fóry, který seuskutečňuje převážně na jednáních Výkonnérady Mezinárodního měnového fondu,Organizace pro hospodářskou spolupráci arozvoj (Organization for Economic Cooperationand Development, OECD), ministrů financí aguvernérů centrálních bank skupiny G7 aguvernérů centrálních bank skupiny G10.
SURVEILLANCE OF MACROECONOMIC POLICIESIN THE GLOBAL ECONOMYMacroeconomic policies in the globaleconomy, in particular the policies conductedby major industrial countries, are an essentialelement of the international environmentwhich the ECB has to take into account in theconduct of its monetary policy and other tasks.The Eurosystem participates in thesurveillance of these macroeconomic policiesby international financial institutions and fora,which takes place mainly at meetings of the IMF Executive Board, the Organisation for Economic Cooperation and Development(OECD), the G7 finance ministers and centralbank governors, and the G10 central bankgovernors.
Cílem ECB je zajištění výměny názorů apřezkoumávání možností politik napomáhajícíchvytvoření stabilního makroekonomickéhoprostředí, racionálních makroekonomickýchpolitik a cenové stability v eurozóně.
The aim of the ECB is to exchangeviews and review policy options conducive to astable macroeconomic environment, soundmacroeconomic policies and price stability inthe euro area.
Zvyšující se význam východoasijských zemípro globální ekonomiku, který se projevil jejichznačným přispěním k růstu světové produkce aobchodu, byl typický pro rok 2004.
The increasing relevance of East Asiancountries for the global economy, as reflectedin their remarkable contribution to worldoutput growth and trade, was a major issue in2004.
ECB pečlivěmonitorovala vývoj v těchto zemích a posílilasvé přímé vztahy s asijskými centrálnímibankami tím, že ve spolupráci s Monetary Authority of Singapore zorganizovala seminářna vysoké úrovni, kterého se společnězúčastnilo jedenáct guvernérů ze schůzkynejvyšších představitelů východoasijských/tichomořských centrálních bank (Executives’Meeting of East Asia-Pacific Central Banks,EMEAP)2a guvernéři centrálních bank Eurosystému včetně prezidenta ECB.
The ECB closely monitoreddevelopments in these countries andstrengthened its direct relations with Asiancentral banks by organising, together with the Monetary Authority of Singapore, a high-levelseminar bringing together the 11 governorsfrom the Executives’ Meeting of East Asia-Pacific Central Banks (EMEAP)2, thegovernors of the euro area NCBs and the President of the ECB.
Tato akce,která se konala v Singapuru v červenci 2004, se zaměřila na rostoucí hospodářský význam mnoha východoasijských zemí, rolimezinárodních měn a regionální integraci aspolupráci.
The event, which tookplace in Singapore in July 2004, focused on thegrowing economic weight of many East Asiancountries, the role of international currencies,and regional integration and cooperation.
Prostředí globální politiky v roce, jehož se týkátato zpráva, se vyznačovalo silnýmhospodářským růstem a existencí většinounepříliš výrazných inflačních tlaků.
The global policy environment in 2004 wascharacterised by strong economic growth andmostly contained inflationary pressures.
Vmnohavyspělých ekonomikách a také v Latinské Americe došlo k vítanému oživení produkce a tento trend se projevoval současně s pokračujícím výrazným tempem růstu natrzích transformujících se ekonomik v Asii avýchodní Evropě.
Therewas a welcome rebound in output in manyadvanced economies, as well as in Latin America, coinciding with continued stronggrowth rates in emerging markets in Asia andeastern Europe.
Naproti tomu však globálnínerovnováha – včetně vnější nerovnováhyekonomiky USA– nadále pokračovala nebo sedokonce ještě více prohloubila.
On the downside, however,global imbalances – including externalimbalances of the US economy – persisted oreven widened further.
Kapitálové toky do transformujících se tržníchekonomik, které ECB průběžně monitorujevzhledem k jejich významu pro mezinárodnífinanční stabilitu, zůstaly v roce 2004 silné,stejně jako všeobecná hospodářská výkonnosttěchto zemí.
Capital flows to emerging market economies,which the ECB continuously monitors onaccount of their relevance for internationalfinancial stability, remained robust in 2004, asdid the economic performance of thesecountries in general.
Ke klíčovým faktorům patřilypříznivé podmínky vnějšího financování,vysoké mezinárodní ceny vývozních komodit aoživení dovozní poptávky na straně vyspělýchekonomik.
Crucial factors werefavourable external financing conditions, highinternational prices of export commodities anda pick-up in import demand from advancedeconomies.
Vdůsledku toho byly zaznamenánypřebytky na běžných účtech a úroveň vnějšíhozadlužení obecně poklesla, přestože zadluženízůstalo v řadě zemí vysoké.
As a result, current accountsurpluses were recorded and external debtlevels generally decreased, althoughindebtedness remained high in a numberof countries.
Příznivé finanční
Having temporarily widened in
ECB při různých příležitostech zdůrazňovalarizika a nejistoty související s pokračovánímtakovéto nerovnováhy.
On various occasions, the ECB stressed therisks and uncertainties related to thecontinuation of such imbalances.
Celkově ECB sdílí názormezinárodního společenství, že proces změnytéto situace vyžaduje splnění tři klíčovýchpožadavků: řešení schodku úspor/investic uzemí s deficitem; podporu vyššího trvale
Overall, the ECB shares the view of the internationalcommunity that there are three keyrequirements for the adjustment process:addressing the savings/investment shortfallin the deficit countries; fostering highersustainable growth through structural reformsin countries with relatively low potentialgrowth; and promoting exchange rate
Po dočasném rozšíření v druhém čtvrtletí roku 2004 se dluhopisové spready na konci roku vrátily z hlediska historických měřítek na nízkou úroveň.
the second quarter of 2004, emerging marketbond spreads returned to low levels byhistorical standards later in the year.
smluvních ustanovení, jejichž primárnímúčelem je umožnit řádnou restrukturalizacinesplácených úvěrů – u emisí státních obligací.Vprůběhu necelých dvou let se uplatňování CAC stalo tržním standardem pro vydávánístátních obligací podle zákona státu New York,přestože ustanovení zcela nesplňovaladoporučení skupiny G10.
standard for the issuance of sovereign bondsunder New York law, although without fullymeeting the G10 recommendations.
Nakonec byla zkoumána eurozóna jako takováv rámci provádění dohledu nad mezinárodnípolitikou.
Finally, the euro area itself was examined aspart of the international policy surveillanceexercises.
Jak MMF tak OECD prováděly vedleanalýz jednotlivých zemí eurozóny též svépravidelné analýzy měnové, finanční ahospodářské politiky eurozóny.
Both the IMF and the OECDconducted their regular reviews of themonetary, financial and economic policies ofthe euro area, in addition to their reviews of theindividual euro area countries.
Konzultace MMF podle článku IVa analýza provedená Výborem pro ekonomické přehledy (Economicand Development Review Committee, EDRC)OECD poskytly příležitost k plodné výměně názorů mezi těmito mezinárodnímiorganizacemi a ECB, předsednictvím Euroskupiny a Evropskou komisí.
The Article IVconsultations of the IMF and the review by the OECD’s Economic and Development Review Committee provided an opportunity for afruitful exchange of views between theseinternational organisations and the ECB, the Eurogroup presidency and the European Commission.
Vnávaznostina tyto diskuse jak MMF tak OECD sestavily zprávu obsahující hodnocení politik eurozóny.3Zvláštní pozornost v obou analýzáchprovedených v roce 2004 byla věnována vstupudeseti nových členských států do EU dne 1. května 2004.
Following these discussions, the IMF and the OECD each produced a reportcontaining an assessment of euro areapolicies.3Special attention was paid to theaccession of ten new Member States to the EUon 1 May 2004 in both reviews conducted in2004.
ECB rovněž monitorovala pokrok při rozvíjení„Zásad pro stabilní kapitálové toky apřiměřenou restrukturalizaci dluhů natransformujících se trzích“, které byly vydányv listopadu 2004 skupinou emitentů státníchcenných papírů na transformujících se trzích avěřitelů soukromého sektoru.
The ECB also discussed other aspects ofprivate sector involvement in the resolution offinancial crises and reviewed the experiencewith various instruments for promotingsuch involvement. Furthermore, it monitoredprogress in the development of the “Principlesfor Stable Capital Flows and Fair Debt Restructuring in Emerging Markets”, whichwere released in November 2004 by a group ofemerging market sovereign issuers and privatesector creditors.
Tyto zásady, kterébyly původně známy pod názvem „Kodexchování“ a jejichž cílem bylo podporovat: (i) transparentní a včasné zveřejňováníinformací o zadlužení; (ii) pravidelný a úzkýdialog mezi dlužníky a věřiteli při současnémdodržení nejlepší praxe pro vztahy s investory;(iii) jednání o restrukturalizaci dluhu v dobrévíře na základě racionálních politik a s cílemobnovit udržitelnou trajektorii platební bilancea (iv) spravedlivý přístup ke všem příslušnýmvěřitelům.
Previously known as the“Code of Conduct”, these principles aimto promote disclosure of information onindebtedness, regular dialogue betweendebtors and creditors, debt restructuringnegotiations in good faith and fair treatment ofall affected creditors.
Tyto zásady, které ministři financí a guvernéři centrálních bank skupiny G20přivítali, se týkají jistých významnýchzbývajících mezer v architektuře globálníchfinancí.
The principles, whichwere welcomed by the G20 finance ministersand central bank governors, address someremaining gaps in the architecture of globalfinance.
Tyto zásady protomohou podstatným způsobem přispět k dlouhodobějším snahám o vybudovánísystému, který prosazuje globální spolupráci,růst a finanční stabilitu.
Once implemented, they shouldsubstantially contribute to the longer-termefforts to build a system which promotes globalcooperation, growth and financial stability.
MEZINÁRODNÍ FINANČNÍ ARCHITEKTURAVzhledem k vysokému stupni integrace EU doglobální ekonomiky má Evropský systémcentrálních bank (European System of Central Banks, ESCB) a Eurosystém zájem na hladkémfungování globálního finančního systému. Protoaktivně přispívají k průběžným diskusím omezinárodní finanční architektuře, včetně svého zastoupení v příslušných mezinárodníchinstitucích a fórech.
INTERNATIONAL FINANCIAL ARCHITECTUREIn view of the high degree of integration of the EU in the global economy, the ESCB and the Eurosystem have an interest in the smoothfunctioning of the global financial system.Therefore, they actively contribute to ongoingdiscussions on the international financialarchitecture, including through participation inthe relevant international institutions and fora.In some of these institutions and fora the ECBparticipates directly, and in others it has beengranted observer status.