natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ve většině evropských zemí se převážná část trestných činů týkala užívání drog nebo držení drog pro vlastní potřebu, přičemž podíl těchto trestných činů představoval v roce 2006 ve Španělsku až 93 % (11).
The number of drug law offences related to use increased by an average of 51% between 2001 and 2006 in the European Union, with two thirds of the reporting countries showing an upward trend, and only Slovenia and Norway
Avšak v České republice, Nizozemsku, Turecku a Norsku převažují trestné činy spojené s nabídkou drog, přičemž jejich podíl na všech trestných činech porušujících protidrogové právní předpisy a oznámených v roce 2006 představoval 52 % (Turecko) až 88 % (Česká republika).
( 2001 showing a downward trend over the five-year period (12
—— Všech nahlášení
—— All reports
Ve většině evropských zemí bylo v roce 2006 konopí nadále nejčastější nezákonnou drogou, které se týkají
In most European countries, in 2006, cannabis continued to be the illicit drug most often involved in reported drug
Trendy vyjadřují dostupné informace o národním počtu porušení protidrogových právních předpisů (trestných nebo nikoli) ohlášených všemi orgány pro prosazování práva v členských státech EU; všechny řady jsou indexovány k bázi 100 v roce 2001 a váženy podle velikosti populace, čímž je dán celkový trend v EU; celkový počet případů porušení předpisů hlášený v roce 2006 v zemích zahrnutých do trendů (před vážením) činil: amfetamin 41 069, konopí 550 878, kokain 100 117, extáze 17 598, heroin 77 242, všech nahlášení 936 866.
The trends represent the available information on national number of reports for drug law offences (criminal and non-criminal) reported by all law enforcement agencies in the EU Member States; all series are indexed to a base of 100 in 2001 and weighted by country population sizes to form an overall EU trend; the total number of offences reported in 2006 in countries included in the trends (before weighting) were: amphetamine, 41069; cannabis, 550878; cocaine, 100117; ecstasy, 17 598; heroin, 77 242; all reports, 936 866.
Země, kde chyběly údaje za období dvou nebo více po sobě následujících let, nejsou do výpočtu trendu zahrnuty: celkový trend vychází ze všech zemí EU kromě Spojeného království, trend pro konopí vychází z údajů 18 zemí, pro heroin z 18, pro kokain ze 17, pro amfetamin ze 12 a pro extázi z 13.
Countries missing data for two or more consecutive years are not included in the trend calculations: the overall trend is based on all EU countries except the United Kingdom; the trend for cannabis is based on 18 countries, heroin on 18, cocaine on 17, amphetamine on 12 and ecstasy on 13.
Další informace o metodice viz obr. DLO-3 ve Statistickém věstníku 2008.
For additional information on the methodology, see Figure DLO-3 in the 2008 statistical bulletin.
Národní kontaktní místa sítě Reitox a pro údaje o populaci Eurostat (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/).
Reitox national focal points and, for population data, Eurostat (http://epp.eurostat.ec.europa.eu/).
republika (2002–2006), Itálie a Slovinsko však oznámily trestné činy porušující protidrogové právní předpisy (14).
law offences (14).
V zemích, kde tomu tak je, tvořily trestné činy související s konopím 36 až 86 % všech trestných činů porušujících protidrogové právní předpisy.
In countries where this is the case, cannabis-related offences accounted for 36–86% of all drug law offences.
V několika zemích převažovaly u drogových trestných činů jiné drogy než konopí: V České republice stál za 60 % všech trestných činů porušujících protidrogové právní předpisy metamfetamin, na Maltě to byl heroin se 41%.
In a few countries, drugs other than cannabis were predominant in drug offences: in the Czech Republic, methamphetamine accounted for 60% of all drug law offences; in Malta, the figure for heroin was 41%.
V Lucembursku byly trestné činy porušující protidrogové právní předpisy téměř rovnoměrně rozloženy mezi konopí, heroin a kokain.
In Luxembourg, drug law offences were almost equally distributed between cannabis, heroin and cocaine.
sestupný trend (15
Downward trends were, however, reported by Bulgaria, the CzechRepublic (2002–06), Italy and Slovenia (15
V pětiletém období 2001–2006 se počet trestných činů porušujících protidrogové právní předpisy, které se týkaly konopí, ve většině sledovaných zemí zvýšil nebo zůstal stabilní, což vedlo k celkovému průměrnému zvýšení v Evropské unii o 34% (obr. 2).
Over the period 2001–06, drug law offences related to heroin show a different picture to those related to cannabis or cocaine, dropping by an average of 14% in the European Union, mainly between 2001 and 2003. However, national trends in heroin offences have been diverging over the period, with a third of the countries reporting upward trends (16).
Trestné činy související s kokainem se v období 2001–2006 ve všech evropských zemích kromě Bulharska, Německa a Slovenska zvýšily.
Cocaine-related offences increased over the period 2001–06 in all European countries except Bulgaria, Germany and Slovakia.
Průměr v EU v tomtéž období vzrostlo 61%.
The EU average increased by 61% over the same period.
DLO-2 ve Statistickém věstníku 2008. Viz obr. DLO-2 a tab.
See Table DLO-2 in the 2008 statistical bulletin.
DLO-5 ve Statistickém věstníku 2008.
See Table DLO-5 in the 2008 statistical bulletin.
Viz tab. DLO-3 ve Statistickém věstníku 2008.
See Table DLO-3 in the 2008 statistical bulletin.
Viz tab. DLO-6 ve Statistickém věstníku 2008.
See Table DLO-6 in the 2008 statistical bulletin.
Doplňující analýza trestných činů souvisejících s konopím viz kapitola 3.
For a complementary analysis of cannabis-related offences, see Chapter 3.
Zatímco trendu trestných činů souvisejících s amfetaminem zůstal vzestupný (průměrný nárůst v období 2001–2006 o 41 %), průměru trestných činů souvisejících s extází v EU v tomto období kolísal a v letech 2001 až 2006 nedošlo k celkové změně.
Chapter 1: Policies and laws increase of 41% over 2001–06), the EU average for offences related to ecstasy fluctuated over the period with no overall change between 2001 and 2006.
Prostředky určené konkrétně na výzkum v oblasti drog poskytují národní protidrogové koordinační orgány (Česká republika, Španělsko, Francie, Lucembursko, Maďarsko, Polsko, Portugalsko, Norsko).
National drugrelated research specifically designated for drugrelated research can be available through national drug coordination bodies (Czech Republic, Spain, France, Luxembourg, Hungary, Poland, Portugal, Norway).
Oba typy programů financování často spojují výzkum nezákonných drog s jinými oblastmi na poli závislosti, například s alkoholem, tabákem a hazardními hrami.
Both types of funding programmes often couple research on illicit drugs with other areas within the addiction field, such as alcohol, tobacco and gambling.
Finanční prostředky jsou většinou dostupné prostřednictvím zakázek na výzkum nebo rámcových programů, do kterých se výzkumní pracovníci hlásí.
The funds are mostly available through contracts for commissioned research or through framework programmes to which researchers apply.
Mezi další uváděné zdroje financování patří nadace, akademie věd, soukromé instituce, zvláštní fondy na boj proti drogám, Evropská komise a OSN.
Other types of funding sources reported include foundations, scientific academies, private institutions, special funds for the fight against drugs, the European Commission and the United Nations.
Výzkum drogové problematiky se provádí ve všech evropských zemích, kde poskytuje informace nezbytné k popsání a pochopení dopadu nezákonných drog v národním měřítku.
Research in to the drugs problem is carried out in all European countries, where it provides the information essential to describing and understanding the impact of illicit drugs on a national scale.
Na základě zpráv 25 členských států, Chorvatska a Norska lze uvést přehled uspořádání výzkumu v oblasti drog v evropských zemích.
Based on reports from 25 Member States, Croatia and Norway, it is possible to give an overview of the organisation of drugrelated research in European countries.
V době, kdy se čím dál tím více uznává význam intervencí založených na důkazech, je pozoruhodné, že 21 zemí uvedlo, že výsledky výzkumu alespoň do určité míry pronikají do protidrogové politiky.
At a time when the importance of evidencebased interventions is increasingly acknowledged, it is notable that 21 countries reported that research results inform drug policy, at least to some degree.
Koordinace a financování
National research networks were reported by some countries (Germany, Spain, Portugal).
Výzkum v oblasti drog je uveden v národní protidrogové strategii nebo akčním plánu 20 z 27 sledovaných zemí ať už jako zvláštní téma, nebo jako nezbytná složka
Drugrelated research is mentioned in the national drug strategy or action plan of 20 of the 27 reporting countries, either as a specific topic or referred to as an essential component of evidencebased policy.
Většina zemí uvedla, že se výzkum provádí hlavně na univerzitách a ve specializovaných centrech, přičemž v některých z nich se nachází národní kontaktní místa, a dále následují veřejná a soukromá výzkumná centra.
Among the major studies carried out since 2000 reported by the Member States, more than half were in epidemiology and about one third in applied research (mainly evaluations of interventions in prevention and treatment).
Některé země uvedly národní výzkumné sítě (Německo, Španělsko, Portugalsko).
The State is the main source of funding for drugrelated research reported by the Member States, either through programmes for general research or through research programmes in the drugs field.
Více prostředků na výzkum související s drogami tématu o výzkumu souvisejícím s drogami z roku 2008 (http://www.emcdda.europa.eu/publications/selectedissues).
Constraints to drugrelated research were reported by several countries. Among the problems identified were: organisational aspects, such as a lack of coordination and scattered resources (Germany, France, Austria); the
Podrobné informace o výzkumu v oblasti drog prováděném v evropských zemích shromáždilo EMCDDA prostřednictvím své sítě národních kontaktních míst Reitox.
Detailed information on research in the drugs field carried out in European countries has been collected by the EMCDDA through its network of Reitox national focal points.
Informace poskytnuté členskými státy obsahují popis národních výzkumných organizací a mechanismů financování.
The information provided by the Member States includes a description of national research organisations and funding arrangements.
Členské státy poskytly také seznamy hlavních studií provedených od roku 2000 a uvedly vědecké referáty, odborné vědecké časopisy a internetové stránky, jejichž prostřednictvím jsou šířena zjištění výzkumu souvisejícího s drogami provedeného v dané zemi.
Member States have also provided lists of main studies carried out since 2000 and identified scientific papers, scientific journals and websites through which the findings of drugrelated research carried out in their country have been disseminated.
EMCDDA tyto i další informace zpřístupňuje prostřednictvím různých informačních produktů a kanálů (viz http://www.emcdda.europa.eu/themes/research).
The EMCDDA is making this and more information available through different dissemination products and channels (see http://www.emcdda.europa.eu/themes/research).
Evropská komise zadala hloubkovou srovnávací analýzu výzkumu nezákonných drog v Evropské unii.
The European Commission has commissioned an in-depth comparative analysis of research in to illicit drugs in the European Union.
Studie by na základě výsledků vybraného tématu o výzkumu měla poskytnout přehled dostupného financování výzkumu souvisejícího s drogami ze strany Evropské unie a členských států a rozšířit rozsah výzkumu na oblast snižování nabídky drog a bezpečnosti.
The study should provide an overview of the funding available for drugrelated research from the European Union and Member States, building on the results of the selected issue on research, and widening the scope to include research in the field of drug supply reduction and security.
Studie přezkoumá stávající výzkumnou infrastrukturu v členských státech a na evropské úrovni a porovná ji s ostatními regiony, jako je Severní Amerika a Austrálie.
The study will review the existing research infrastructure within Member States and at European level, and make a comparison with other regions, such as North America and Australia.
Závěrem budou doporučení politických možností, jak překonat mezery ve znalostech a zlepšit spolupráci na evropské úrovni.
It will conclude with recommendations for policy options to address the knowledge gaps and improve cooperation at European level.
Studie posoudí také stávající evropské sítě, včetně sítí EMCDDA a národních kontaktních míst sítě Reitox.
It will also assess existing European networks, including those of the EMCDDA and its Reitox national focal points.
Výsledky budou k dispozici počátkem roku 2009.
Results from this study will be available in early 2009.
Více než polovina nejvýznamnějších studií provedených v roce 2000 oznámených členskými státy se zabývala epidemiologií a asi třetina aplikovaným výzkumem (hlavně se jednalo o vyhodnocení intervencí v oblasti prevence a léčby).
Annual report 2008: the state of the drugs problem in Europe lack of qualified research staff (Latvia, Hungary); and methodological aspects (data protection issues, problems in reaching hidden populations, lack of continuity in research projects).
Byly také citovány studie určujících, rizikových a ochranných faktorů pro užívání drog, důsledků užívání drog a drogových mechanismů a afektů.
Several countries identified the limited funding available for drugrelated research as a major constraint (Belgium, Greece, Poland, Romania, Finland).
Několik zemí se zmínilo o omezeních výzkumu v oblasti drog.
Dissemination abstracts and welcome international contributions.
K uvedeným problémům patří: organizační aspekty, například nedostatečná organizace a roztroušené prostředky (Německo, Francie, Rakousko), nedostatek kvalifikovaných výzkumných pracovníků (Lotyšsko, Maďarsko) a metodické aspekty (otázky ochrany údajů, problémy s kontaktováním skrytých populací, nedostatečná kontinuita výzkumných projektů).
In addition to publications specialising in illicit drugs and addiction, articles on illicit drug use are also published in peer-reviewed journals from a wide array of disciplines and in professional magazines. In 2006, research findings in the drugs field were published in more than 100 such European journals.
Několik zemí označilo za největší překážku omezené dostupné finanční prostředky na výzkum v oblasti drog (Belgie, Řecko, Polsko, Rumunsko, Finsko).
Other types of publication, including those by national focal points, also play an important role in dissemination.
Bylo zjištěno celkem 25 evropských recenzovaných odborných časopisů specializovaných na oblast drog, které publikují v 11 jiných jazycích, než je angličtina.
A total of 25 European peer-reviewed journals specialising in the drugs field and publishing in 11 languages other than English were identified.
Většina těchto národních odborných časopisů zveřejňuje výtahy v angličtině a vítá mezinárodní příspěvky.
The majority of these national journals publish English
Významnou úlohu v šíření výsledků výzkumu ve všech sledovaných zemích, hlavně prostřednictvím národních zpráv, hrají také národní kontaktní místa sítě Reitox.
Reitox national focal points also play an important role in disseminating research results in all the reporting countries, mainly by means of their national reports.
Kapitola 2 Řešení drogové problematiky v Evropě – přehled
Chapter 2 Responding to drug problems in Europe — an overview
Lepší monitorování snižování nabídky drog
Improving the monitoring of drug supply reduction
Tato kapitola představuje přehled řešení drogové problematiky v Evropě, případně upozorňuje na trendy, vývoj a otázky kvality.
This chapter presents an overview of the responses to drug problems in Europe, where possible highlighting trends, developments and quality issues.
Soubor opatření, kterými se zde zabýváme, zahrnuje prevenci, léčebné postupy, minimalizaci škod a sociální reintegraci, jež dohromady tvoří komplexní systém ke snížení poptávky.
The set of measures reviewed here includes prevention, treatment, harmreduction and social reintegration, which taken together form a comprehensive demand-reduction system.
Tato kapitola obsahuje také vyhodnocení dostupných údajů o potřebách uživatelů drog ve věznicích a stávající řešení v tomto konkrétním prostředí.
The chapter also includes a review of the available data on the needs of drug users in prisons and the existing responses in this particular setting.
Kromě toho se stručně zabývá budoucími úkoly v oblasti monitorování v další sféře protidrogové politiky, ve snižování nabídky drog.
In addition, future monitoring challenges in another field of drug policy, drug supply reduction, are briefly discussed.
Snižování nabídky drog lze definovat jako všechny činnosti zaměřené proti tomu, aby se nezákonné drogy dostaly k uživatelům.
Drug supply reduction can be defined as encompassing all activities aimed at preventing illicit drugs from reaching users.
Mohou zahrnovat nástroje jako mezinárodní úmluvy, protidrogové právní předpisy a politiky EU a jednotlivých států a opatření zaměřená na různé procesy a aktéry zapojené do výroby a obchodování s nezákonnými drogami, ale také do zneužívání nebo nezákonné výroby povolených látek (léků, prekurzorů) pro nezákonné účely a do praní peněz pocházejících z trestné činnosti související s drogami.
These may include instruments such as international conventions, and EU and national legislation and policies, as well as actions addressing the various processes and actors involved in the production and trafficking of illicit drugs but also involved in the diversion or illicit manufacture of licit substances (medicines, precursor chemicals) for illicit ends and in the laundering of drug money.
Ke snižování nabídky nezákonných drog přispívají aktivity prosazování práva, iniciativy v oblasti alternativního rozvoje a projekty zaměřené na prevenci trestné činnosti související s drogami.
Law enforcement activities, alternative development initiatives and projects aimed at preventing drugrelated crime all contribute to reducing the supply of illicit drugs.
Důležitou podporu těmto aktivitám a jejich hodnocení představuje sledování a analýza stejně jako snižování poptávky po drogách.
Monitoring and analysis constitute, as is the case with drug demand reduction, an important support for these activities and their evaluation.
Protidrogovou prevenci lze rozdělit do několika úrovní nebo strategií, od prevence zaměřené na prostředí po indikovanou prevenci, které spolu v ideálním případě nesoutěží, ale doplňují se.
Drug prevention can be divided in to different levels or strategies, from environmental to indicated prevention, which ideally do not compete but complement each other.
Tento popis současné situace a trendů v Evropě vychází z kvalitativních údajů o poskytování všeobecné a selektivní prevence oznámených centru EMCDDA v roce 2007 (17
The following description of the current situation and trends in Europe is based on qualitative data on the provision of universal and selective prevention reported to the EMCDDA in 2007 (17) and on a literature review on indicated prevention (EMCDDA, 2008f).
Nedávný sběr údajů v rámci ročních průběžných posouzení protidrogového akčního plánu EU a přezkumu UNGASS (viz kapitola 1) odhalil smíšený obraz dostupnosti údajů o řešeních v oblasti snižování nabídky.
Recent data collection exercises in the framework of the annual progress reviews of the EU action plan on drugs and the Ungass review (see Chapter 1) have revealed a mixed picture regarding the availability of response data in the supply reduction field.
Aktivity spojené s mezinárodními projekty jsou obvykle dobře zdokumentovány, zatímco údaje o aktivitách na národní úrovni jsou často těžko přístupné a srovnatelné.
Activities related to international projects are usually well documented, while data on activities at national level are often difficult to access and compare.
Evropská komise, Eurostat, Europol a EMCDDA pracují na zlepšení této situace v rámci příštího protidrogového akčního plánu EU (2009–2012).
The European Commission, Eurostat, Europol and the EMCDDA are working to improve this situation in the framework of the next EU action plan on drugs (2009–12).
Je nutné přezkoumat stávající koncepční rámce a informační systémy i potenciální informační zdroje pro sledování a analýzu činností zaměřených na snižování nabídky v členských státech.
Existing conceptual frameworks and information systems, as well as potential information sources for monitoring and analysing supply reduction activities in the Member States, are to be reviewed.
Je také nutné lépe rozumět trhům s drogami, zejména mechanismům nabídky a poptávky, a to jak z hospodářského, tak ze sociálního hlediska.
There is also a need to better understand drug markets, in particular supply and distribution arrangements, both in their economic and social dimensions.
Dvě studie financované Evropskou komisí se budou zabývat informačními systémy i zdroji v oblasti snižování nabídky drog a mezinárodních trhů s drogami.
Two studies funded by the European Commission will explore both the information systems and sources on drug supply reduction and the international drug markets.
Zdá se, že se cíle všeobecné školní protidrogové prevence v Evropě v posledních letech změnily.
The objectives of universal school-based drug prevention in Europe appear to have shifted in recent years.
V roce 2007 bylo nejčastěji uváděným cílem preventivních činností získání životních dovedností (12 z 28 sledovaných zemí), kdežto v roce 2004 uváděla polovina zemí (13/26) jako svůj hlavní cíl zvyšování povědomí a poskytování informací.
In 2007, developing life skills was the most frequently reported objective of prevention activities (12 out of 28 reporting countries), whereas in 2004, half of the countries (13/26) reported raising awareness and providing information as their main objective.
Také vytvoření ochranného školního prostředí, což je určitá forma strukturální intervence, bylo v roce 2007 uváděno jako hlavní cíl častěji (šest zemí) než v roce 2004 (čtyři země).
Creating protective school environments, a form of structural intervention, was also more often mentioned as a main objective in 2007 (six countries) than it was in 2004 (four countries).
Ve změnách uváděných cílů se může projevovat přijetí racionálnějšího přístupu založeného na důkazech, ale není zřejmé, v jaké míře se do této změny cílů promítá skutečné zajišťování prevence.
The changes in reported objectives may reflect the adoption of a more rational and evidencebased approach, but the extent to which this change in objectives reflects actual provision is unclear.
K typům školní intervence, které uvádí největší počet zemí, patří akce pro rodiče a strategie výhradního poskytování informací (informační dny, návštěvy odborníků nebo policejních agentů ve školách) (obr. 3). Účinnost těchto intervencí je nejasná.
Events for parents and strategies solely providing information (information days, visits of experts or of police agents at schools) are among the types of school-based intervention reported by the largest numberofcountries (Figure 3).
Naopak určité intervence více založené na důkazech uvádí pouze několik zemí.
In contrast, some of the more strongly evidencebased interventions are reported in only a few countries.
Patří sem standardizované programy, přístupy založené na vrstevnických skupinách nebo intervence konkrétně pro chlapce, přičemž cílem všech těchto intervencí je zlepšit komunikační dovednosti, zdokonalit schopnosti zvládat konflikty, stres a frustraci nebo napravit nesprávné normativní vnímání užívání drog. Skutečnost, že celkově
These include standardised programmes, peer approaches or interventions specifically for boys; all of which aim
Údaje poskytli národní odborníci v členských státech.
Data were provided by national experts in the Member States.
Obr. 3: Nejčastější typy intervence v rámci všeobecné školní prevence
Figure 3: Most frequent intervention types in universal school-based prevention