natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bibliografické informace vztahující se ke zprávě v úplném znění::Hibell, B., Guttormsson, U., Ahlström, S., Balakireva, O., Bjarnason, T., Kokkevi, A. a Kraus, L. (2009), The 2007 ESPAD report. Substance use among students in 35 European countries (Zpráva ESPAD za rok 2007.
Bibliographic details of the full report:Hibell, B., Guttormsson, U., Ahlström, S., Balakireva, O., Bjarnason, T., Kokkevi, A. and Kraus, L. (2009), The 2007 ESPAD report.
Užívání návykových látek mezi studenty v 35 zemích).
Substance use among students in 35 European countries.
Švédská rada pro informace o alkoholu a jiných drogách (CAN), Stockholm, Švédsko.
The Swedish Council for Information on Alcohol and Other Drugs, Stockholm, Sweden.
Informace o dostupnosti úplného znění zprávy lze nalézt na: http://www.espad.org
Details on how to obtain the full report are available at: http://www.espad.org
Je nám potěšením uveřejnit tento souhrn výsledků evropské školní studie z roku 2007 získaných v rámci projektu Evropské školní studie o alkoholu a jiných drogách (ESPAD).
We are pleased to present this summary of the 2007 European school survey findings produced by the European School Survey Project on Alcohol and Other Drugs (ESPAD).
Tento souhrn jsme připravili ve 23 jazycích, abychom mu zajistili co nejširší distribuci v Evropě.
We have made this summary available in 23 languages to ensure the widest possible dissemination in Europe.
Je doplňkem úplného znění zprávy, které je dostupné v angličtině.
It serves as a complement to the full report that is available in English.
Tento souhrn a jeho jazykové mutace vznikly díky rámcové spolupráci mezi Evropským monitorovacím centrem pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) a projektem ESPAD.
This multilingual summary is a product of the cooperation framework that exists between the EMCDDA and ESPAD.
Naším společným cílem je rozšířit přístup k informacím a odborným poznatkům o konzumaci alkoholu a užívání jiných drog mezi studenty získávaným v rámci projektu ESPAD, zlepšit dostupnost, kvalitu a srovnatelnost dat ze školních studií a z údajů dostupných v této oblasti získat maximální analytický náhled na tuto problematiku.
Our common aims are: to broaden access to the information and expertise on alcohol and other drug use among school students developed by the ESPAD project; to improve the availability, quality and comparability of school survey data; and to gain maximum analytical insight from the data available in this area.
Úkolem EMCDDA je shromažďovat, analyzovat a zveřejňovat přesné, objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace o situaci v užívání drog v Evropě.
The mandate of the EMCDDA is to collect, analyse and disseminate factual, objective, reliable and comparable information on the European drug situation.
Poznatky z projektu ESPAD jsou důležitým zdrojem informací, jež umožňují vytvořit portrét evropské mládeže.
The information provided by the ESPAD project is an important source of information for obtaining the European picture on younger people.
Projekt ESPAD zajišťuje jednotný přístup ke sběru informací o užívání návykových látek mezi patnáctiletými až šestnáctiletými studenty v Evropě a umožňuje vyhodnocovat trendy v průběhu času.
The ESPAD project provides a common approach to collecting information on substance use among 15- to 16-year-old students in Europe and allows trends over time to be assessed.
Činnost projektu ESPAD by nebyla možná bez velkorysé podpory švédské vlády, Švédského státního ústavu veřejného zdraví a skupiny Pompidou.
The work of the ESPAD project would not have been possible without the generous support of the Swedish Government, the Swedish National Institute of Public Health and the Pompidou Group.
Chceme při této příležitosti také poděkovat všem vládním i nevládním partnerům v zemích projektu ESPAD, kteří přispěli k financování, sběru dat, analýze a rozšiřování této významné práce.
We would also like to take this opportunity to thank all the governmental and non governmental partners in ESPAD countries that contribute to the funding, data collection, analysis and dissemination of this important work.
Lze předpokládat, že v jednotlivých zemích se lišil kulturní kontext, ve kterém studenti odpovídali na otázky.
Summary performed in 7 out of 16 federal states (Bundesländer) while the Belgian data collection was restricted to the Dutch speaking part (Flanders).
Hlavním cílem Evropské školní studie o alkoholu a jiných drogách (ESPAD) je shromáždit srovnatelné údaje o užívání návykových látek mezi patnáctiletými až šestnáctiletými evropskými studenty za účelem sledování trendů v jednotlivých zemích a jejich vzájemného srovnávání.
The main purpose of the European School Survey Project on Alcohol and Other Drugs (ESPAD) is to collect comparable data on substance use among 15–16 year-old European students in order to monitor trends within as well as between countries.
V rámci projektu ESPAD dosud proběhly čtyři vlny sběru dat.
So far four data collection waves have been conducted within the ESPAD project.
První studie byla provedena v roce 1995 a účastnilo se jí 26 zemí, zatímco sběr dat v roce 2007 proběhl v 35 státech.
The first study was held in 26 countries in 1995, while the 2007 data collection was performed in 35 countries.
V tomto souhrnu jsou uvedeny klíčové výsledky průzkumu z roku 2007 a poznatky ohledně dlouhodobých trendů.
This summary presents key results from the 2007 survey as well as findings regarding the longterm trends.
V úvodní části je uveden stručný popis použité metodiky.
An initial section gives a short overview of the methodology.
Velikost vzorků v jednotlivých zemích se blížila doporučenému počtu 2 400 respondentů či byla větší, s výjimkou menších států, v nichž se výzkumu zúčastnil sice menší, ale stále významný počet studentů.
A few countries have experienced modest problems of a methodological kind, but these are not of the magnitude to seriously threaten the comparability of the results, and the overall validity is deemed high for most countries.
V případě Dánska však malá velikost základního souboru v kombinaci s vysokým podílem studentů, kteří zanechali studia, způsobil, že výběrový vzorek byl příliš malý na to, aby mohl být považován za reprezentativní, a tedy plně srovnatelný.
The national cultural context in which the students have answered the questions has, however, most certainly varied.
Nevelké rozdíly v procentuálních odhadech mezi jednotlivými zeměmi nebo v průběhu času by měly být interpretovány s jistou mírou opatrnosti.
Country sample sizes were close to or above the recommended number of 2 400 apart from the smaller countries, where fewer, but all relevant, students were surveyed.
S ohledem na velikost národních vzorků a použité metody výběru lze však zpravidla rozdíly větší než několik procentních bodů považovat s relativní jistotou za významné.
However, a combination of a small gross sample and a high school-dropout level in Denmark led to a net sample which was too small to be considered fully representative, and thereby fully comparable.
Projekt je založen na spolupráci nezávislých výzkumných týmů z jednotlivých zemí, které se účastnily projektu. V roce 2007 bylo ve studii ESPAD dotázáno více než 100 000 studentů z těchto zemí: Arménie, Belgie (Vlámsko), Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Faerské ostrovy, Finsko, Francie, Chorvatsko, Irsko, Island, Itálie, Kypr, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Monako, Německo (7 spolkových zemí), Nizozemsko, Norsko, ostrov Man, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Ruská federace, Řecko, Slovenská republika, Slovinsko, Spojené království, Švédsko, Švýcarsko a Ukrajina.
Independent research teams in the participating countries form the basis of the collaborative project.
Stejně jako v předchozích studiích ESPAD byl průzkum prováděn na základě jednotného dotazníku a standardizované metodiky, aby bylo dosaženo co nejvyšší srovnatelnosti získaných dat.
As in previous ESPAD studies, to provide as comparable data as possible, the surveys were conducted according to a standardised methodology and with a common questionnaire.
Sběr dat probíhal převážně na jaře 2007, přičemž cílovou populací byli studenti narození v roce 1991 a jejich průměrný věk byl v době sběru dat 15,8 let.
Data were mainly collected during spring 2007 and the target population was students born in 1991, with a mean age of 15.8 years at the time of data collection.
Dotazník obsahuje v úvodu několik otázek týkajících se kouření cigaret.
A small number of questions regarding cigarette smoking are given at the beginning of the questionnaire.
V průzkumu z roku 2007 v průměru 58 % studentů v zúčastněných zemích udává, že alespoň jednou v životě zkoušelo kouřit cigarety, a 29 % kouřilo cigarety během posledních 30 dnů.
On average, in the 2007 survey, 58 % of the students in participating countries reported having tried smoking cigarettes at least once and 29 % had used cigarettes during the past 30 days.
Dvě procenta všech studentů vykouřila alespoň jednu krabičku cigaret denně během posledních 30 dnů.
Two percent of all students had smoked at least a packet of cigarettes per day during the past 30 days.
Data byla sbírána pomocí dotazníků distribuovaných ve skupinách.
Data were collected by group-administered questionnaires.
Studenti vyplňovali dotazníky anonymně ve třídách za přítomnosti učitele nebo asistenta výzkumu, který průzkum vedl.
The students answered the questionnaires anonymously in the classroom with teachers or research assistants functioning as survey leaders.
Obsah mezinárodní zprávy vychází ze standardizovaných národních zpráv a souborů dat, které koordinátorům a
With two exceptions the class-samples are nationally representative: in Germany the study was
Pořadí zemí na žebříčku srovnání celoživotního užívání cigaret a relativně nedávného kouření (v posledních 30 dnech) jsou více méně stejná.
The ranking orders of countries for lifetime and relatively recent use (past 30 days) are more or less the same.
Souhrn — zpráva ESPAD za rok 2007
Summary — 2007 ESPAD report
Mezi dvěma posledními průzkumy byl zaznamenán rovněž zřetelný pokles průměrného podílu studentů, kteří v posledních 30 dnech konzumovali pivo a/nebo víno.
Alcohol past 30 days are Austria, Bulgaria, the Czech Republic and Latvia (40–45 %) and low prevalence countries are Armenia, Iceland, Norway and Portugal (7–19 %).
Výše uvedené průměrné hodnoty jsou samozřejmě výsledkem velmi rozdílných hodnot zaznamenaných u jednotlivých zemí.
In all ESPAD countries at least two thirds of the students have drunk alcohol at least once during their lifetime, with an ESPAD average close to 90 % in the 2007 survey.
Například konzumaci alkoholu v posledních 30 dnech hlásilo 80 % studentů v Rakousku a Dánsku (omezená srovnatelnost), ale pouze 31 % na Islandu a 35 % v Arménii.
These figures were relatively unchanged from 1995 to 2007 for lifetime and past 12 months prevalences, while past 30 days figures increased until 2003 before they dropped a little in 2007, especially among boys.
V zemích, kde kouří více studentů, se také častěji setkáte s respondenty, kteří udávají, že cigarety si lze snadno opatřit.
In countries where more students smoke, one is also more likely to find students reporting that cigarettes are easily obtainable.
Ranný začátek kouření (ve věku 13 let nebo dříve) je na úrovni jednotlivých zemí spojen také s vysokou prevalencí kouření v posledním měsíci.
An early smoking debut (age 13 or younger) is also associated, at the country level, with high levels of use in the past month.
V průměru 7 % studentů uvedlo, že kouřilo denně ve 13 letech či dříve.
On average, 7 % of the students said that they had been smoking cigarettes on a daily basis at the age of 13 or younger.
Denní kouření cigaret v tak ranném věku je obvyklejší mezi studenty z České republiky, Estonska, Lotyšska a Slovenské republiky (prevalence okolo 13 %) a nejméně obvyklé mezi studenty v Řecku a Rumunsku (okolo 3 %).
Daily cigarette use at this early age is most common among students in the Czech Republic, Estonia, Latvia and the Slovak Republic (prevalence rates of about 13 %) and least common among students in Greece and Romania (around 3 %).
Hodnotíme-li všechny země společně, jsou rozdíly mezi pohlavími v roce 2007, pokud jde o kouření v posledních 30 dnech, zanedbatelné.
At the aggregate country level, the gender differences in 2007 are negligible for smoking in the past 30 days.
V jednotlivých zemích lze však pozorovat velké rozdíly.
However, in individual countries great differences may be observable.
Například v Arménii předčili chlapci dívky o 16 procentních bodů a naopak v Monaku předběhly dívky o 19 procentních bodů chlapce.
For example, boys were 16 percentage points above girls in Armenia and conversely, girls were 19 percentage points above boys in Monaco.
Hodnoty celoživotní prevalence, prevalence v posledních 12 měsících a prevalence v posledních 30 dnech jsou téměř stejné u chlapců i dívek.
The figures for lifetime, past 12 months and past 30 days prevalences are about the same for boys and girls.
U vyšší frekvence pití v uvedených časových horizontech (40, 20 a 10krát) jsou však hodnoty obvykle vyšší u chlapců.
However, when it comes to higher frequencies in the respective time frame (40, 20 and 10 times) the proportions are usually higher among boys.
Takto vysokou frekvenci pití udávají zejména studenti v Rakousku a Německu (7 spolkových zemí), zatímco v severských zemích Finsku, Islandu, Norsku a Švédsku tak často pije pouze velmi málo studentů.
These high frequencies are mainly reported by students in Austria and Germany (7 Bundesländer), while the Nordic countries Finland, Iceland, Norway and Sweden belong to those with only very few students who drink this often.
U kouření v posledních 30 dnech lze zaznamenat slabý pokles v průběhu času, neboť celková průměrná prevalence v zemích projektu ESPAD, u kterých jsou k dispozici srovnatelné údaje ze všech čtyř vln sběru dat, se snížila o 4 procentní body od roku 1995 do roku 2007.
Over time, a slight decrease in the past 30 days’ smoking may be noticed, the total average prevalence rate having dropped by four percentage points between 1995 and 2007 in ESPAD countries with comparable data for all four waves.
Omezíme-li srovnání na období od roku 1999 do roku 2007, je pokles u poměrně nedávného kouření sedm procentních bodů.
If the comparison is confined to the period between 1999 and 2007, the drop in relatively recent smoking is seven percentage points.
V roce 1995 byl zaznamenán drobný celkový rozdíl mezi pohlavími (4 procentní body), avšak v roce 2007 tento rozdíl vymizel.
A small overall gender gap (4 percentage points) was noticed in 1995 but this gap had vanished in 2007.
Pouze čtyři země se vymykají z dlouhodobě klesajícího trendu v kouření v nedávné době a vykazují vyšší hodnoty v roce 2007 než v roce 1995.
Only four countries give a contrary image regarding the longterm downward trend in recent smoking, displaying higher levels in 2007 than in 1995.
Ve všech těchto zemích však došlo ke skutečnému nárůstu již v období mezi rokem 1995 a 1999 a poté byla situace relativně stabilní.
In all those countries, however, the actual increases took place already between 1995 and 1999 and the situation has been relatively stable thereafter.
Celkový trend u kouření v posledních 30 dnech je v tedy zemích, které se účastnily průzkumu ESPAD, klesající nebo alespoň stabilizovaný.
Hence, the overall picture of the trend in past 30 days smoking in the ESPAD countries is one of a decrease, or at least of a stabilized situation.
Téměř ve všech zemích konzumují chlapci větší množství alkoholu než dívky. V tomto ohledu se nejvíce odlišuje Island, kde dívky uvádějí větší množství vypitého alkoholu než chlapci.
The total amount of alcohol consumed during the last drinking day is usually low in countries where the students drink often, for example in Greece, and the other way around for countries with low consumption frequencies.
Celkově je nejčastěji konzumovaným nápojem pivo, které se podílí zhruba ze 40 % na celkové spotřebě alkoholu při poslední konzumní příležitosti, následují destiláty - 30 % a víno - 13 %.
Countries with such a pattern include the Nordic countries Finland, Iceland, Norway and Sweden.
Pivo je ještě rozšířenější mezi chlapci, u kterých tvoří zhruba polovinu jejich celkové spotřeby při poslední konzumní příležitosti.
However, there are exceptions to this pattern and they include Denmark (limited comparability) and Austria in which the students report high frequencies as well as large quantities consumed.
U dívek je patrné rovnoměrnější rozložení, přičemž nejvýznamnějším druhem alkoholu jsou destiláty, které představují zhruba jednu třetinu celkové konzumace.
In the countries with the largest average quantities, Denmark (limited comparability) and the Isle of Man, the quantities for an average student is about 3–4 times higher than in the countries with the lowest average consumption (Armenia and Cyprus).
Na úrovni jednotlivých zemí udávaná spotřeba alkoholu při poslední konzumní příležitosti do značné míry koresponduje s vnímanou mírou intoxikace při této příležitosti.
In nearly all countries boys drink larger quantities than girls. The most pronounced contrast to this is Iceland, where girls report larger quantities than boys.
V zemích, kde studenti udávají, že zkonzumovali větší množství alkoholu, udávají také vyšší míru intoxikace.
In a large majority of the countries, beer is the dominant beverage among boys while spirits is the most important beverage among girls in a little more than half of the countries.
V průměru konzumace nadměrných dávek alkoholu v posledních 30 dnech vzrostla mezi lety 1995 a 1999, ale také v období 2003 až 2007, kdy k tomuto zvýšení došlo zejména u dívek, jejichž konzumace se zvýšila z 35 na 42 %.
pattern than the question about intoxication. Some countries score high on both measures, for example Denmark (limited comparability), the Isle of Man and the United Kingdom.
V roce 1995 byla konzumace nadměrných dávek alkoholu při jedné příležitosti v průměru mnohem častější u chlapců než u dívek, ale tento rozdíl se v roce 2007 výrazně snížil.
However, there are countries in which many students report heavy episodic drinking during the past 30 days, while they were rather low on the ranking list for drunkenness for the same period.
Mezi země s průběžně rostoucím trendem ve všech čtyřech vlnách sběru dat patří Chorvatsko, Česká republika, Malta, Portugalsko a Slovenská republika.
Examples of such countries include Malta, Portugal, Estonia and Latvia.
V průměru polovina studentů, kteří se účastnili studie ESPAD, byla alespoň jednou v životě intoxikována do té míry, že měla problémy s chůzí, s mluvením nebo zvracela.
All in all, beer is the dominant beverage, accounting for some 40 % of the amount consumed (in 100 % alcohol) on the last drinking day, and followed by 30 % for spirits and 13 % for wine.
U 39 % studentů k tomu došlo v posledních 12 měsících a u 18 % v posledních 30 dnech.
Beer is even more dominant among boys, accounting for about half their total consumption on the last drinking day.
V jednotlivých zemích byly zaznamenány rozdíly mezi pohlavími ve frekvenci opilosti, kdy v některých zemích byla vyšší čísla u chlapců a v jiných u dívek, zatímco u průměrných hodnot v rámci studie ESPAD rozdíly mezi pohlavími zaznamenány nebyly.
Girls have a more evenly distributed pattern, with spirits as the most important type, constituting about one third of the total consumption.
Nárůst v nedávném období lze konstatovat u více než poloviny zemí.
Boys also dominated in a large majority of the countries.
Nejvýraznější nárůst v období od roku 2003 do roku 2007 lze konstatovat u Portugalska, kde podíl studentů, kteří udávají konzumaci nadměrných dávek alkoholu v posledních 30 dnech, vzrostl z 25 na 56 %, tj. o 31 procentních bodů.
In some few the figures were about the same, but there are also countries in which more girls than boys stated this.
Mezi další země s velkým nárůstem patří Polsko (které se po poklesu v roce 2003 přiblížilo zpět k hodnotě z roku 1999) (16 procentních bodů), Francie (15), Chorvatsko (14) a Bulharsko (12).
The most striking example is Norway in which 42 % of the girls and 35 % of the boys reported heavy episodic drinking during the past 30 days.
U zemí, kde velký počet studentů udává opilost v posledních 12 měsících, je obvykle velmi častý výskyt opilosti v posledních 30 dnech.
On the country level there is a strong positive relationship between reported alcohol consumption for the last drinking day and the perceived level of intoxication on that day.
Mezi země, v nichž četní studenti udávají opilost tak často, patří Dánsko (omezená srovnatelnost), ostrov Man, Spojené království a Rakousko, přičemž hodnoty výskytu opilosti v posledních 30 dnech se v těchto zemích pohybují od 49 do 31 %.
Thus, in countries where students reported that they consumed larger quantities of alcohol they also reported higher levels of intoxication.
Mnoho studentů udávalo, že mělo v posledních 12 měsících problémy související s konzumací alkoholu.
On average, heavy episodic drinking during the past 30 days increased between 1995 and 1999, but also between 2003 and 2007.
V průměru 15 % dotazovaných odpovědělo, že mělo problémy ve vztazích s rodiči, a přibližně stejný počet (13 %) uváděl „sníženou výkonnost ve škole nebo v práci“, „problémy ve vztazích s přáteli“ a „rvačku“.
In the latter period this is especially true among girls, with an increase from 35 to 42 %.
Mezi země, v nichž četní studenti udávali problémy v souvislosti s konzumací alkoholu, patří Bulharsko, ostrov Man, Spojené království a Lotyšsko.
In 1995 heavy episodic drinking was on average much more common among boys than girls, but this gap had diminished substantially in 2007.
Na úrovni zemí je pozitivní korelace mezi výskytem problémů a intoxikací v posledních 30 dnech.
Countries with a continuing upward trend between all four data collections include Croatia, the Czech Republic, Malta, Portugal and the Slovak Republic.
Dalším způsobem měření opilosti bylo zkoumat, jak často studenti vypili pět nebo více sklenic alkoholu při jedné příležitosti.
On average, half of the ESPAD students have been intoxicated at least once during their lifetime, to the point of staggering when walking, having slurred speech or throwing up.
Některé země vykazují vysoké hodnoty u obou ukazatelů, například Dánsko (omezená srovnatelnost), ostrov Man a Spojené království.
For 39 % of the students this had happened during the past 12 months and for 18 % during the past 30 days.
Jsou však země, kde četní studenti uvádějí pití nadměrných dávek alkoholu v posledních 30 dnech, i když tyto země jsou poměrně nízko na žebříčku výskytu opilosti za stejné období.
There were gender differences in the frequencies of drunkenness within countries, with higher figures for boys in some countries and for girls in others, while on the average ESPAD level there were no gender differences.
Většina problémů souvisejících s alkoholem se v průměru častěji vyskytuje u chlapců.
Increases in the recent period are found in more than half of the countries.
To je nejzřetelnější v případě „rvaček“ a „nesnází s policií“.
The most pronounced increase between 2003 and 2007 is found in Portugal, where the proportion of students reporting heavy episodic drinking during the past 30 days increased from 25 to 56 %, i.e. by 31 percentage points.
U některých problémů jsou však průměry přibližně stejné a u jednoho z nich („problémy ve vztazích s přáteli“) dokonce o něco vyšší u dívek.
Other countries with large increases include Poland (which returned close to the 1999 level after a drop in 2003) (16 percentage points), France (15), Croatia (14) and Bulgaria (12).
V průměru 43 % studentů dotázaných v rámci studie ESPAD uvádělo konzumaci nadměrných dávek alkoholu v posledních 30 dnech, a to častěji chlapci (47%) než dívky (39%).
Countries in which many students report drunkenness this often include Denmark (limited comparability), the Isle of Man, the United Kingdom and Austria, with figures from 49 to 31 % for past 30 days drunkenness.
Chlapci také vedli ve velké většině zemí.
Countries on the other end of the scale include Armenia (2 %) and Cyprus (9 %).