natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S nezbytností zvýšit odbornou manažerskou kompetenci vedoucích kádrů vysokoškolského vzdělávání se jednotlivé evropské země vyrovnávají rozmanitým způsobem.
There are various different responses throughout Europe to the need for increased professional management competencies in higher education.
V Polsku mají vedoucí pracovníci v současné době několik příležitostí k získání odborné manažerské kvalifikace.
In Poland, there are currently several venues for management staff to receive training in professional management.
Polská rektorská nadace nabízí manažerům veřejných i neveřejných vysokých škol různé příležitosti ke zvyšování kvalifikace, jako je například Letní škola strategického řízení, určená pro úřadující i pro nově nastupující rektory a kancléře.
The Polish Rectors Foundation offers opportunities for management staff of public and nonpublic HEIs to improve qualifications, such as the Summer Schools of Strategic Management for incumbent and newly-elected rectors and chancellors.
Ve Finsku je na univerzitách patrný tlak na zvýšení odborné manažerské kvalifikace vedoucích pracovníků, zatímco senát se zvýšenou měrou soustřeďuje na strategické otázky.
In Finland, there is pressure at the institutional level for more professional leadership and the role of the university Senate focuses increasingly on strategic issues.
začaly vysoké školy pěly tudíž dostatek
As universities have increased their services to
2. kapitola: Strukturysprávy ařízení vysokéhoškolství
Chapter 2: Structures of Higher Education Governance society and diversified their funding base, they have had to increase and professionalize their staff who support external activities and administer external funding.
Řízení (management) vysokých škol je od roku 1
HEIs in Norway began recruiting specialised administrative staff to prepare management decisions in the 1990s.
9 jedním ze studijních obor ů na evropských vysokých školách, většina studijních programů ovšem zahájila vyučování až v roce 2002 nebo ještě později.
Higher education management has been a field of study at HEIs in Europe since 1999, although most study programmes began in 2002 or later.
Magisterské programy tohoto druhu nabízejí toho času některé univerzity v Německu, ve Španělsku, v Nizozemsku, v Rakousku, ve Spojeném království a v Norsku.
Master’s level programmes are currently offered at certain universities in Germany, Spain, the Netherlands, Austria, the United Kingdom and Norway.
Většina evropských zemí sice dnes své vysokoškolské instituce přesvědčuje, aby si finanční prostředky opatřovaly ve větší míře než dosud ze soukromých zdrojů (viz 4. kapitolu), podstatnou část rozpočtu těchto
Although the majority of European national policies are now encouraging higher education institutions (HEIs) to rely increasingly on private sources of funding (see Chapter 4), direct public funding continues to
1 institucí však i nadále kryje přímé financování z veřejných zdrojů.
1), within the 27 Member States of the represent a substantial share of the higher education budget.
V roce 2003 (
In 2003 (
79,9 % prostředků v rozpočtech vysokých škol 27 členských zemí Evropské unie.
European Union, 79.9 % of the funding for HEIs came from public sources.
V pěti zemích byl tento podíl nižší než 70 %: v Polsku (69 %), na Kypru (65,8 %), v Litvě (61,8 %), v Bulharsku (55,2 %) a v Lotyšsku (44,9 %).
In five countries, this proportion was below 70 %: Poland (69 %), Cyprus (65.8 %), Lithuania (61.8 %), Bulgaria (55.2 %) and Latvia (44.9 %).
Metody, jichž veřejné orgány k přidělování (alokaci) finančních prostředků používají, si zaslouží podrobnější analýzu, protože se dá předpokládat, že strategii vysokých škol významně ovlivňují.
The methods public authorities use to fund HEIs should be analysed closely, as they are likely to significantly influence the institutional strategies.
Velmi obecně lze konstatovat, že jistý stupeň změny v tradičních mechanismech financování vysokých škol je již v Evropě patrný.
Very broadly speaking, some degree of change in the traditional higher education funding mechanisms has become apparent in Europe.
Tradiční mechanismus financování například zahrnoval vyjednávání mezi vysokou školou a státem o výši dotace, přičemž výpočet požadované částky se opíral o skutečné náklady instituce a dotace se přidělovaly podle jednotlivých výdajových kategorií.
For example, funding mechanisms have traditionally involved negotiations between HEIs and the State on the amount to be awarded, the calculation of this amount on the basis of real costs incurred by institutions and the award of grants compartmentalised by budget heading.
V posledních 15 letech však četné země přešly k dotacím celkovou částkou; jejich výši určují za pomoci různých alokačních vzorců a používají různých opatření, která umožňují rozsah poskytovaných veřejných finančních prostředků propojit s výkonem instituce.
In contrast, for around 15 years, many countries have developed block grants and formulas to calculate the sums awarded as well as measures to tie the level of public funding to institutional performance.
Současně s tímto trendem se také mnohde začaly uplatňovat nové metody kontroly a veřejné odpovědnosti.
This trend has often gone hand in hand with new monitoring and accountability procedures.
Ve svém Sdělení o modernizaci univerzit z května 2006 (2
In its May 2006 Communication on the modernisation of universities (2
Universities: education, research and innovation) Evropská komise upozornila, jak je důležité, aby se při financování vysokých škol vycházelo spíše z výsledků než ze skutečných výdajů, a aby se vysokým školám poskytla opravdová autonomie spolu s tím, že budou společnosti za dosažené výsledky plně odpovědné.
Agenda for Universities: education, research and innovation, the European Commission emphasised the importance of basing higher education funding more on results than on actual expenditure as well as granting institutions real autonomy and making them fully accountable to society for their performance.
Cílem této kapitoly je odpovědět na následující otázky týkající se jednotlivých evropských zemí:
This chapter attempts to answer the following questions at the European country level:
Opírá se financování vysokých škol z veřejných prostředků o jejich výkony?
Is the public funding of HEIs based on their performance?
Ke kterým dalším kritériím se přitom přihlíží?
What are the other criteria considered?
Působí výše poskytovaných veřejných prostředků jako pobídka k tomu, aby vysoké školy plnily strategické cíle stanovené na celostátní úrovni – například prostřednictvím výkonových smluv?
Does allocated public funding serve as an incentive for HEIs to meet strategic objectives determined at national level, for example via a performance contract?
Lze veřejné prostředky přidělované na výzkum použít také ke krytí nákladů na infrastrukturu a na běžné aktivity, anebo lze dotace určené pro výzkum použít pouze na konkrétní výzkumné projekty?
Does research funded by the public authorities serve to support infrastructures and ongoing activities, or is it limited to grants for specific projects?
Jakými způsoby vykazují jednotlivé vysoké školy odpovědnost za využití poskytnutých veřejných finančních prostředků?
How are HEIs held accountable for the public funding they have received?
Mohou vysoké školy převádět nevyčerpané veřejné finanční prostředky z roku na rok?
Can HEIs transfer unspent public funding from one year to the next?
Jsou veřejné finanční prostředky dostupné nezávislým soukromým vysokým školám?
Do independent private HEIs have access to public funding?
Plnění programu modernizace pro univerzity: vzdělávání, výzkum a inovace.
Delivering on the Modernisation Agenda for Universities: education, research and innovation.
Dříve než se budeme zabývat jednotlivými mechanismy přímého veřejného financování (
Before dealing with the various mechanisms for direct public funding (
) evropských vysokých škol, je třeba zdůraznit, že školy většinou dostávají celkovou dotaci, ale ta je určena na krytí rozličných výdajových kategorií.
) of HEIs in Europe, it must be pointed out that HEIs generally receive block grants, which are intended to cover several categories of expenditure.
Podrobné informace o kritériích používaných v jednotlivých zemích při přidělování veřejných prostředků jednotlivým vysokým školám jsou uvedeny v příloze.
Detailed national information on criteria for the allocation of public funding to HEIs is provided in the annexe.
Typy dotací
Types of grant
Pouze v Bulharsku, v České republice (vyšší odborné školy), v Řecku, na Kypru a v Lotyšsku se veřejné prostředky přidělují striktně podle jednotlivých výdajových kategorií.
Public funding is allocated under expenditure headings that have to be strictly complied with only in Bulgaria, Czech Republic (ISCED level 5B), Greece, Cyprus and Latvia.
V Řecku mají vysoké školy od akademického roku 2007/08 v tomto ohledu větší autonomii a v Lotyšsku se s podobným uvolněním počítá od roku 2009.
In Greece, more autonomy in this respect is granted to HEIs from 2007/08, and there are similar plans in Latvia (from 2009).
V Řecku ozní výdaje, stravování studentů, mzdy na krátkodobé pracovní poměry a veřejné investice. Od roku 2
In Greece, there are currently five headings: staff, operational expenses, student catering, temporary staff and public investments.
0 8 mohou vysoké školy uskute čňovat jisté převody v rámci provozních výdajů a veřejných investic.
As of 2007/08, HEIs are allowed to make certain transfers inside the operational expenses and public investment budgets.
V B ul harsku existuje pět výdajových kategorií: studium, výzkum, stipendia, výdaje na publikaci u čebnic, výzkumných zpráv atp., investice. V
In Bulgaria there are five headings: study costs; research; scholarships; costs for publishing textbooks, research results, etc.; and costs for capital investment.
Lo ty š sku si vysoké školy k převodům prostředků mezi platy, výdaji na nemovitosti a běžnými výdaji musejí vyžádat povolení od státní finanční správy.
In Latvia, HEIs are currently required to request permission from the state treasury to make transfers between amounts established for salaries, expenditure on immovables and other common costs.
Ve všech ostatních zemích je rozdělování celkové dotace na jednotlivé kategorie výdajů spíše v pravomoci dané instituce.
In all other countries, the block grant is divided between the categories of expenditure depending more on the internal governance of the institution concerned.
V Belgii, v Irsku (technické instituty), ve Francii, v Litvě, v Maďarsku, v Polsku a ve Slovinsku dostávají jednotlivé vysoké školy celkové dotace, musejí však z nich čerpat podle skupin výdajů uvedených v rozpočtu, který předložily financujícímu či dozorčímu orgánu.
In Belgium, Ireland (institutes of technology), France, Lithuania, Hungary, Poland and Slovenia, institutions receive block grants but they must spend them in compliance with the budget headings submitted to the funding or supervisory body.
Ve Francii musí vysoká škola předložit dozorčímu orgánu návrh rozpočtu dříve, než podle něho začne hospodařit.
In France, HEIs must submit the budget proposal to the supervisory authority before implementing it.
Dozorčí orgán jej může schválit nebo také zamítnout (v případě nedodržení rozpočtové rovnováhy nebo nedodržení účelu, k němuž byly veřejné prostředky přiděleny).
In certain cases, the budget may be submitted for approval or refused by the authorities (for example, in the case of non-compliance with the budget balance or allocation of public funding).
V Maďarsku mohou z veřejných prostředků začít čerpat teprve po předložení návrhu ročního rozpočtu financující organizaci, která si může vyžádat provedení úprav, jestliže podle jejího názoru návrh neumožňuje, aby instituce plnila své základní cíle. V
In Hungary, institutions have to send an annual draft budget proposal to the maintainers prior to any spending. The maintainer may initiate the introduction of amendments if it considers that the proposal does not enable the institution to achieve its basic goals.
P ol sku musí vysoké školy p ředkládat návrh svých finančních záměrů ministerstvu financí, není však určen úřední orgán, který jej má schvalovat.
HEIs in Poland have to submit their proposed financial activities to the Ministry of Finance but there is no institutionalised authority for their approval.
Ve většině případů mají celkové dotace sloužit ke krytí nákladů na vzdělávání a běžných provozních nákladů.
In most cases, block grants are intended to cover teaching and ongoing operational expenditure.
Jen výjimečně tam nejsou zahrnuty výdaje na platy.
In rare cases, staff salaries may be omitted.
V polovině zemí lze z celkové dotace financovat i jisté druhy výdajů na výzkum (viz oddíl 3.1.4).
In half of the countries, block grants may fund certain kinds of research expenditure (see section 3.1.4).
3) Nepřímým financováním (například převody veřejných prostředků do soukromého sektoru formou veřejných dotací, veřejných půjček, daňových úlev atp.) se tato studie nezabývá.
3) Indirect funding is thus excluded (i.e. public transfers to the private sector in the form of public grants, public loans, and tax relief, etc.).
3. kapitola: Přímé veřejnéfinancování vysokýchškol
Chapter 3: Direct Public Funding of Higher Education Institutions
Obr. 3.1: Typ hlavní veřejné dotace, veřejné a státem dotované soukromé vysoké školy, 2006/07
Figure 3.1: Type of main public grant, public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Celková dotace s rozsáhlou volností využití
Block grant with wide autonomy
Celková dotace na rozpočet schválený veřejnými orgány
Block grant with budget proposal approved by public authorities
Dotace poskytovaná podle výdajových kategorií
Grant according to budget headings
Financování v jednotlivých spolkových zemích se liší
Variable depending on the regional authority
Česká republika: Údaj se týká vysokých škol.
Czech Republic: the information relates to universities.
Vyšší odborné školy dostávají prostředky podle výdajových kategorií.
Institutions at ISCED level 5B receive their grants according to budget headings.
Německo: Každá spolková země určuje rozsah finanční autonomie svých vysokých škol sama.
Germany: Each Land defines the financial autonomy of HEIs.
Irsko: Údaj se týká univerzit.
Ireland: The information relates to universities.
Návrhy rozpočtu technických institutů musí (počínaje rokem 2007/08) schválit financující orgán (Higher Education Authority); před rokem 2007/08 jej schvalovalo Ministerstvo školství a vědy.
Budget proposals for institutes of technology must be approved by the university funding body (Higher Education Authority), from 2007/08 (before 20007/08: by the Department of Education and Science).
Lucembursko: Údaj není ověřen na národní úrovni.
Luxembourg: Information not verified at national level.
Finsko: Údaj se týká univerzit.
Finland: Concerns universities.
Polytechniky se řídí rozpočtovými pravidly stanovenými jejich zřizovateli.
The polytechnics are subject to the budget regulations and principles applied by their maintaining organisations.
Obr. 3.2 ukazuje hlavní mechanismy financování vysokých škol z veřejných zdrojů v Evropě.
Figure 3.2 shows the main public funding mechanisms in Europe.
V některých zemích může nejčastěji používaný mechanismus (alokační vzorec) v sobě zahrnovat i jiné mechanismy, k takovým případům se však na tomto obrázku nepřihlíží.
In certain countries the most widely used mechanism (the funding formula) might incorporate some of the other main mechanisms; however, this situation is not shown in this Figure.
Určitý mechanismus je na obrázku označen jako ´používaný´ pouze tehdy, používá-li se nezávisle na alokačním vzorci.
For the purposes of this document, a mechanism is marked as ‘applied’ only if it is used outside a funding formula.
Obr. 3.2: Hlavní mechanismy přímého veřejného financování, veřejné a státem dotované soukromé vysoké školy, 2006/07
Figure 3.2: Main mechanisms for direct public funding, public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Vyjednávání s financujícím orgánem o rozpočtu na podkladě návrhu předloženého institucí
Budget negotiation with the funding body based on a budget estimate submitted by the institution
Slovinsko: Vyjednávání se uplatňuje pouze u investiční části rozpočtu.
Slovenia: Negotiations apply only to the investment part of the budget.
Alokační vzorec přihlíží ve valné míře k výši výdajů v předcházejícím roce.
Expenditure met by HEIs in the previous year is considered to a large extent in the funding formula.
Spojené království (ENG): Valná část dotací se sice přiděluje na základě vzorce zahrnujícího výkonové údaje, finanční prostředky se ale přidělují i na základě dohody stanovící předepsaný objem vzdělávání Ten je vymezen sumárně vyjma obory, pro něž jsou stanoveny kvóty, jako je lékařství a pedagogika a vyjma financování dodatečných studijních míst.
United Kingdom (ENG): Although most of the teaching grant is allocated by formula, with performance- related input, it is also subject to a funding agreement (or contract) specifying the volume of teaching activity to be delivered. The volume of teaching activity is defined in broad terms, except for quota-controlled subjects such as medicine and teaching, and in the case of funding for additional student places.
V těchto případech je v dohodě o financování uveden cílový počet studentů.
The funding agreement specifies a target number of students in these cases.
Island: Ve dvou vysokých školách spadajících pod ministerstvo zemědělství se alokační vzorce ani výkonové smlouvy nepoužívají. Lichtenštejnsko: Informace o financování výzkumu se týká pouze Hochschule Liechtenstein.
Iceland: Funding formula and performance contracts do not apply to the two HEIs under the auspices of the Ministry of Agriculture.
Alokační vzorce (viz oddíl 3.1.1) slouží k výpočtu výše veřejných dotací určených ke krytí výdajů na vzdělávání a/nebo provozních výdajů, v některých případech i na výzkum.
Funding formulas (see section 3.1.1) are used to calculate the size of public grants for teaching and/or ongoing operational activity and, in certain cases, research.
Kritéria používaná k rozdělování prostředků zahrnují vstupní veličiny a/nebo výkonové ukazatele (podrobnější údaje viz v příloze).
Criteria for allocation of funds include input criteria and/or performance indicators (for detailed information by country see Annexe).
Výkonové smlouvy (viz oddíl 3.1.2) uzavírané mezi institucemi a veřejnými orgány vycházejí ze strategických cílů, které byly instituci stanoveny.
Performance contracts (see section 3.1.2) established between institutions and public authorities are based on strategic objectives assigned to the institution.
Stupeň jejich plnění se hodnotí nástroji různého druhu.
Different performance-related measures exist to evaluate progress.
Smlouvy založené na počtu absolventů v jednotlivých oborech nebo skupinách oborů (viz oddíl 3.1.3) se uzavírají mezi vysokými školami a veřejnými orgány na stanovené období.
Contracts between HEIs and public authorities based on the number of graduates (see section 3.1.3) involve the number of graduates in specific subjects or groups of subjects to be reached after a set period.
Údaje o mechanismech, jakými jsou vyjednávání o rozpočtu podle návrhu předloženého institucí, rozpočet stanovený na základě výdajů v předcházejícím období, výkonová smlouva nebo financování výzkumných projektů, byly do obrázku zařazeny pouze v případech, kdy se používají nezávisle na alokačním vzorci.
The mechanisms of budget negotiations based on institutional estimates, budgets based on past costs, performance contracts and funding for specific research projects are shown in the Figure only if they are applied outside a funding formula.
Téměř všechny evropské země s výjimkou Německa (některých spolkových zemí), Irska (technické instituty), Kypru, Lucemburska a Malty používají k určení výše veřejné dotace na vzdělávání a/nebo na provozní výdaje (někdy i na výzkum) alokačních vzorců.
Almost all European countries use funding formulas to calculate the size of public grants to HEIs for teaching and/or ongoing operational activity and, in certain cases, research. This is not the case in Germany (in certain Länder), Ireland (institutes of technology), Cyprus, Luxembourg and Malta.
V Irsku se až do roku 2007 výše rozpo čtu technických institutů určovala vyjednáváním mezi institucí a
In Ireland, until 2007, the annual budgets for institutes of technology were determined based on negotiations with the Department of Education and Science.
, p v tomto sektoru hodlá zavést podobný model financování, jaký se v sou časné době už postupně zavádí v univerzitním sektoru. Na
Upon commencement of the Institutes of Technology Act 2006 in February 2007, the Higher Education Authority took over responsibility for the direct funding of these institutes and intends to introduce a funding model which is similar to the one currently being phased in for the university sector.
Ky pru se výše různých veřejných dotací přidělovaných vysoké škole ur čuje vyjednáváním, přičemž se vychází z návrhu předloženého školou.
In Cyprus, the various public grants allocated to HEIs are determined through negotiation based on a budget estimate submitted by each institution.
Při odhadu jeho výše se berou v úvahu požadavky vyplývající z počtu studentů, rozšiřování existující infrastruktury, zřizování nových fakult a zavádění nových programů.
The estimate covers its requirements arising from the level of student enrolment, developments in the existing infrastructure, the setting up of new faculties and the introduction of new programmes.
Univerzita v Lucembursku v současné době realizuje svou první víceletou smlouvu.
The University of Luxembourg, created in 2003, is currently implementing the first multiannual contract.
Předložila vlastní návrh rozpočtu ministrovi odpovědnému za vysoké školství, který jej dal schválit vládě.
The University submitted a budget proposal to the minister in charge of higher education, who had it approved by the government.
Na Maltě se výše dotace z veřejných zdrojů určovala podle odhadu předloženého institucí, v němž byly popsány finanční potřeby pro následující rok na základě počtu studujících a nově přijatých studentů.
In Malta, the amounts of public grants are determined based on a budget estimate submitted by the institution, which describes its financial needs for the upcoming year based on the number of staff and enrolled students.
Použití alokačních vzorců pro výpočet množství veřejných finančních prostředků určených vysoké škole je v Evropě značně rozšířeno, relativní váha tohoto nástroje ve srovnání s jinými mechanismy rozdělování veřejných peněz se přitom v jednotlivých zemích liší.
The use of funding formulas to calculate the amount of public funding allocated to HEIs is very widespread in Europe.
V Belgii (Francouzském společenství), v Litvě (
However, the importance of these formulas with respect to the other mechanisms for the allocation of public funding varies according to country.
), v Maďarsku, v Rumunsku a v Lichtenštejnsku je financování podle alokačních vzorců jedinou metodou výpočtu výše hlavní dotace z veřejných zdrojů pro vysokou školu.
In Belgium (French Community), Lithuania (4), Hungary, Romania and Liechtenstein, funding formulas are the only method used to calculate the size of the main public grants to HEIs.
V Irsku se podle vzorce určuje téměř veškerá každoroční dotace pro univerzity.
In Ireland, the funding formula determines almost the entire annual recurrent grant allocated to universities.
Ve Spojeném království (Anglii) se výše celkové dotace většinou vypočítává podle vzorce.
In the United Kingdom (England), the size of the block grant for HEIs is largely calculated using a funding formula.
V Bulharsku se podle vzorce kalkulují náklady na vzdělávání, na něž připadá 80 % veřejných prostředků.
In Bulgaria, the funding formula is used to calculate study costs, which represent 80 % of public funding.
4) V Litvě dostávají vysoké školy veřejné dotace pouze na schválené studijní programy.
4) In Lithuania, HEIs receive public funding only for accredited study programmes.