natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komisařka pro regionální politiku v nové Evropské komisi je přesvědčena, že politika soudržnosti je současně pilířem ekonomického a sociálního rozvoje i základní hybnou pákou pro Lisabonskou strategii.
The Committee of the Regions celebrated its 10th anniversary at its plenary session on 17 and 18 November. Present at the ceremony, which was held at the European Parliament, were former Commission President Jacques Delors, who was one of the Committee’s founding fathers, alongside José Manuel Barroso.
Inovace a regionální rozvoj
Innovation and regional development
Region Toskánsko, síť ERIK a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) uspořádaly ve dnech 25. a 26. listopadu ve Florencii (Itálie) konferenci o regionálním rozvoji a inovaci.
The Tuscany Region, the ERIK network and the Organisation for Economic Cooperation and Development (OECD) held a conference on regional development and innovation on 25 and 26 November in Florence (Italy).
významné průmyslové restrukturalizaci, například (…) S rozšířením máme nyní 13 „zemí soudržnosti“ (s hrubým národním důchodem menším než 90 % průměru v EU) místo čtyř, (…) Rozšíření tedy znamená silný nárůst poptávky po Strukturálních fondech a Fondu soudržnosti, ale rozšíření je také příležitostí k lepší konkurenceschopnosti a dynamice evropské ekonomiky.
share goes to areas that may not be the poorest, but where there is nevertheless scope for improving regional competitiveness and employment — for example, areas that have undergone substantial industrial restructuring. (…) With enlargement, we now have 13 “cohesion countries” instead of four.
Zde musí politika soudržnosti Společenství hrát v celkovém zvýšení produktivity a růstu celé Unie významnou roli.“
These are the Member States whose gross national income is below 90 % of the EU-25 average. (…) So, enlargement certainly means a big increase in the demand for Structural and Cohesion Funds.
Danuta Hübnerová, která byla jmenovaná jako členka Evropské komise v květnu 2004, se ujala své funkce 22. listopadu.
But enlargement is also an opportunity to increase the competitiveness and dynamism of the EU economy.
Mezi těmito dvěma daty cestovala po Unii a nikdy nezmeškala příležitost zdůraznit význam evropské solidarity a politiky soudržnosti, jenž zvyšuje rychlost sbližování mezi starými a novými členskými státy a svou činností ve prospěch regionální konkurenceschopnosti snižuje rozdíly v rozvoji a podporuje nutnou teritoriální spolupráci.
Here, EU cohesion policy can play a starring role in raising aggregate productivity growth in the EU as a whole’.
Region Stuttgart a město Karlsruhe (Německo) dále přivítaly 5. – 7. prosince„4. Evropské fórum novátorských podniků“, které uspořádalo Generální ředitelství pro podniky Evropské komise.
On 5–7 December the Stuttgart Region and the City of Karlsruhe welcomed the Fourth European Forum for Innovative Enterprises, organised by the European Commission’s Enterprise Directorate-General.
Paní Hübnerová dále upřesnila, že se politika soudržnosti účastní na lisabonském procesu dvěma způsoby: „v prvé řadě přispívá přímo k tomu, aby Unie jako celek splnila hlavní lisabonské cíle; dále může politika soudržnosti posílit přizpůsobení lisabonské agendy uvnitř členských zemí, protože přímo vtahuje regionální a místní aktéry do formulování strategií regionálního růstu.“
More specifically, she stressed that last July’s legislative package will provide ‘the appropriate framework for an effective cohesion policy’, undertaking to do ‘everything in my power to facilitate a successful conclusion of the discussions and to convince the Council to adopt the reformed policy in good time for it to come fully into force on 1 January 2007’.
Při svém slyšení u Komise pro regionální rozvoj Evropského parlamentu (REGI) velmi obhajovala návrhy reformy této politiky, které už podporovala předchozí Komise.
Lisbon strategy. Danuta Hübner also explained that cohesion policy underpins the Lisbon process in two ways.
Konkrétně kladla důraz na legislativní balíček, který v červenci poskytne „vhodné prostředí pro efektivní politiku soudržnosti“, se závazkem udělat „všechno, co je v jeho silách, aby usnadnil pozitivní závěr diskuzí a přesvědčil Radu, aby včas přijala reformovanou politiku, která tak bude moci vstoupit v platnost 1. ledna 2007.“
‘First, it contributes directly to attaining the main Lisbon objectives for the EU as a whole. Second, cohesion policy can strengthen ownership of the Lisbon agenda within Member States, because it directly involves regional and local actors in the formulation of regional growth strategies.’
Paní Hübnerová v této souvislosti považuje návrhy Komise na období 2007-2013 za správnou reakci na výzvy, které přináší rozšíření a Lisabonská strategie.
In this respect, Danuta Hübner believes that the Commission’s proposals for 2007–13 are an effective response to the challenges of enlargement and the Lisbon strategy.
78 % finančních zdrojů je totiž sice určeno na nejchudší regiony – které mají nejsilnější potenciál konvergence – ale politikou soudržnosti tak budou řídit i ostatní regiony, nejen ty nejvíce znevýhodněné, s cílem podpořit regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost.
Whilst 78 % of financial resources are allocated to the poorest regions — with the greatest convergence potential — cohesion policy will also be pursued in other regions, outside the least favoured regions, to support regional competitiveness and employment.
Podle paní Hübnerové je politika soudržnosti „pilířem hospodářského a sociálního pokroku“ a je třeba připomenout, že Unie této „jedinečné pracovní metodě“, která Evropě přinese jistý zisk, věnuje jednu třetinu svého rozpočtu (tedy 213 miliard euro v programovém období 2000-2006).
Danuta Hübner regards cohesion policy as a ‘pillar of economic and social progress’and stresses that the Union allocates one third of its budget (that is EUR 213 billion for the 2000–06 programming period) to this ‘unique working method’ that provides European added value.
Reforma této politiky je zejména odpovědí na nutnost zvýšit potenciál růstu EU.
The main reason for the policy reform is to respond to the need to increase the EU’s growth potential.
A nesmíme vidět „rozpor mezi soudržností a konkurenceschopností – jde o dvě nutné součásti rozvoje Unie“.
It is also important not to see ‘a conflict between cohesion and competitiveness: they are the two necessary ingredients for the Union’s development’.
Politika soudržnosti je rovněž základním nástrojem uskutečnění Lisabonské a Göteborgské strategie v oblasti konkurenceschopné evropské ekonomiky, jež bude vytvářet pracovní místa a bude odpovídat principům trvalého rozvoje.
What is more, cohesion policy is an essential instrument in realising the Lisbon and Gothenburg strategies for a competitive European economy which creates jobs and conforms to the principles of sustainable development.
Tři priority a tři hodnoty.
1 the Centre for European Reform (
Jak paní Hübnerová při příležitosti převzetí funkce zopakovala, bude se její mandát řídit třemi prioritami: ukončit programy 1994-1999, dovést do konce programy pro roky 2000–2006 a připravit pružný přechod do období 2007-2013.
), on 9 December in Brussels, ‘Most of the funds are concentrated in the least prosperous regions.
A opravdu, jak již komisařka připomenula ve svém vystoupení 9. prosince tohoto roku před Střediskem pro Evropskou reformu (Centre for European Reform)(*) v Bruselu, „i když je největší část Fondu určená nejméně prosperujícím regionům, přece jen je nezanedbatelná část směřována k územím, jež možná nejsou nejchudší, ale kde existuje prostor k větší regionální konkurenceschopnosti nebo nabídce pracovních míst – oblasti, kde dochází k
Speaking of the delay in implementing the Lisbon strategy, the Commissioner referred to the Kok report (2) on the strategy’s mid-term evaluation: ‘The Union should not only persuade Member States to implement Lisbon; it should back up its words as far as possible with financial incentives.’ She also argued strongly for the reformed cohesion policy to be allocated the means to match the needs.
lého dialogu s občany na místní a regionální úrovni a lépe jim vysvětlovat Unii a největší hodnotu její činnosti.
values which the Commissioner plans to promote. Conscious that cohesion policy offers opportunities to address the Union’s citizens directly, she wants to engage in permanent dialogue with them at local and regional level so as to better explain to them the Union and the added value of its actions.
Texty projevů a vystoupení Danuty Hübnerové jsou k dispozici na její internetové stránce: http://europa.eu.int/comm/commission_ barroso/hubner/index_en.htm log“ se všemi partnery, neboť jsou-li Strukturální fondy a Fond soudržnosti „hmatatelným symbolem principu solidarity“, je kvalita a efektivnost zásahů podmíněná jejich průhledností: toto jsou tři hodnoty, které chce komisařka podporovat.
The texts of Danuta Hübner’s speeches and addresses are available on the Commissioner’s website: http://europa.eu.int/comm/ commission_barroso/hubner/index_en.htm
Zdůraznila, že politika soudržnosti nabízí jedinečnou možnost přímo se obrátit na občany Unie a vyjádřila své přání zapojit se do trva-
This transition will require ‘intense dialogue’ with all the partners, as while the Structural and Cohesion Funds are a ‘tangible symbol of the principle of solidarity’, the quality and effectiveness of actions are determined by their transparency. These are thus the three
Teritoriální soudržnost a městská politika – ministerské zasedání v Rotterdamu
Territorial cohesion and urban policy: the ministerial meeting in Rotterdam
Danuta Hübnerová vystoupila na zasedání ministrů pověřených regionální politikou a/nebo městskou politikou, které se konalo 29. a 30. listopadu v Rotterdamu (Nizozemí).
Danuta Hübner addressed the meeting of EU ministers for regional policy and urban affairs in Rotterdam (the Netherlands) on 29 and 30 November.
způsobu, jak využít rozdílnost Evropy ve prospěch trvalého ekonomického růstu.
years, and ways in which Europe’s diversity can be utilised to benefit sustainable economic growth.
„Územní rozdíly nemůžeme ignorovat,“ zdůraznila komisařka.
‘We cannot ignore territorial disparities,’ stressed the Commissioner.
„Vážně ovlivňují konkurenceschopnost celé naší ekonomiky.
‘They affect seriously the overall competitiveness of our economy.
V kontextu lisabonské strategie musíme nejen tyto rozdíly zmenšit, ale také zhodnotit územní specifika (ostrovní charakter, reliéf, poloha v pohraničí atd.).“
In the context of the Lisbon strategy we must not only reduce these imbalances but also promote our diverse territorial assets (i.e. island, mountain, border regions).’
V oblasti městské politiky se diskuse týkaly role, kterou mohou v oblasti Lisabonské strategie sehrát města – jak mohou Evropu „posílit“ městská území?
Urban policy discussions focused on the potential role of towns in the Lisbon strategy and the question of how urban areas can empower Europe.
Příslušní ministři v této oblasti oznámili zkušební projekt, jehož cílem je vytvořit evropskou síť výměn znalostí.
In this connection, the ministers announced a pilot project aimed at setting up a European network for the exchange of knowledge.
Pokud jde o územní soudržnost, tam účastníci vyjmenovali jednotlivé výzvy (demografické, ekonomické, sociální, ekologické), kterým je Unie vystavena.
On the subject of regional cohesion, the participants reviewed the demographic, economic, social and environmental challenges facing the Union. They debated the likely effectiveness of the actions to be implemented over the next two to three
Reforma politiky soudržnosti – očekávaný pozitivní dopad
Reform of cohesion policy: positive impact expected
Dvě nedávné studie se věnují dopadu reformy politiky soudržnosti, kterou navrhuje Evropská komise.
Two recent studies put the European Commission’s proposals for cohesion policy reform into perspective.
Johna Bachtlera a Fiony Wishlade o diskusi týkající se politiky evropské soudržnosti.
(Scotland, United Kingdom) have also published a working document on the European cohesion policy debate.
„Searching for Consensus - The Debate on Reforming EU Cohesion Policy” (Pátrání po konsensu – debata o reformě politiky soudržnosti EU) zkoumá možné rozdělení Fondů mezi jednotlivé členské země a zabývá se otázkami rozpočtových úspor, jednáními Rady, prioritami v oblasti budoucích výdajů a plánování.
‘Searching for consensus — The debate on reforming EU cohesion policy’looks at the possible allocation of the funds to the various Member States. It also considers questions of budgetary savings, negotiations in the Council, and priorities in terms of future programming and expenditure.
Autoři v závěru upozorňují na riziko konfliktu mezi cíli soudržnosti a Lisabonskými cíli.
In their conclusions, the authors draw attention to a risk of conflict between the cohesion and Lisbon objectives.
Důležitou otázkou pro vědce z EPRC je rovněž stanovení priorit a volba mezi„přísnou“ a„mírnou“ koordinací v oblasti programování.
Setting priorities and choosing between ‘hard’ or ‘soft’ programming coordination are equally seen as important issues by the EPRC researchers.
Studie, kterou koordinuje Institut ekonomického a sociálního výzkumu (Economic and Social Research Institute / ESRI) v Dublinu (Irsko) předkládá první zprávy o makroekonomickém dopadu, který by měly mít Strukturální fondy v období 2007–2013 v rámci reformy, již navrhuje Komise.
A study coordinated by the Economic and Social Research Institute (ESRI) in Dublin (Ireland) provides an initial indication of the likely macroeconomic impact of the Structural Funds between 2007 and 2013 in the framework of the Commission’s proposed reform.
Institut zkoumal deset nových členských zemí a dvě kandidátské země (Bulharsko a Rumunsko) a dále tři původní„země soudržnosti“ (Řecko, Portugalsko a Španělsko) a dva „makroregiony“ Cíle 1 (východní Německo a italské Mezzogiorno).
The Institute looked at the 10 new Member States and two candidate countries (Bulgaria and Romania) as well as three of the original‘cohesion countries’(Greece, Portugal and Spain) and two Objective 1 macro-regions (the former East Germany and the Italian Mezzogiorno).
Obecně studie předpokládá, že by politika soudržnosti mohla mít značný pozitivní dopad vzhledem k relativně nízké úrovni vybavení základních zemí a regionů, které jsou příjemci pomoci.
Generally speaking, the study expects cohesion policy to have a substantial positive effect, given the relatively low level of infrastructure in the principal beneficiary countries and regions.
Výzkumné středisko evropských studií (European Policies Research Centre / EPRC) z Univerzity Strathclyde v Glasgow (Skotsko, Velká Británie) uveřejnila pracovní dokument z pera
) Think-tank on the future of the European Union, based in London (http://www.cer.org.uk).)
(*) Koncepční středisko o budoucnosti Evropské unie, se základnou v Londýně (http://www.cer.org.uk).(**) Přijmout výzvu – Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost – Zpráva skupiny na nejvyšší úrovni pod předsednictvím pana Wima Koka, listopad 2004. (http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/pdf/2004-1866-FR-complet.pdf).
Meeting the challenge — The Lisbon strategy for growth and employment, report of the High Level Group chaired by Mr Wim Kok, November 2004 (http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/pdf/2004-1866-FR-complet.pdf).
Odpovědný editor: Thierry Daman, CE, GŘ Regionální politika, Unité 01, Fax: +32 2 296 60 03.
Editor: Thierry Daman, European Commission, Regional Policy DG, Unit 01, Fax (32-2) 296 60 03.
Informační dopis leden 2005
Newsletter January 2005
Soudržnost a konkurenceschopnost v centru diskuse
Cohesion and competitiveness at the heart of the debate
Generální ředitelství pro regionální politiku Evropské komise pořádá dne 3. března 2005 v Bruselu, za předsednictví komisařky Danuty Hübnerové, významnou konferenci na téma: „Soudržnost a lisabonská agenda: úloha regionů“.
On 3 March 2005, in Brussels, the European Commission’s Regional Policy DG is holding an important conference chaired by Commissioner Danuta Hübner on the subject‘Cohesion and the Lisbon agenda: the role of the regions’.
Výbor regionů a GŘ pro regionální politiku Evropské komise vyzvaly zastoupení regionů se sídlem v Bruselu, aby se stala partnery Open days 2005.
The Committee of the Regions and the European Commission’s Regional Policy DG have issued a call for regional offices based in Brussels to participate as partners in ‘Open days 2005’.
Tato akce se bude konat v Bruselu od 10. do 13. října 2005.
The event will take place in Brussels from 10 to 13 October 2005 and will be concerned with preparing regional programmes for the post-2006 period.
Bude se týkat přípravy regionálních programů po roce 2006 a mělo by se jí zúčastnit asi 2000 osob.
As many as 2 000 participants are expected.
Mezním datem pro předložení kandidatur je 31. leden 2005. Formulář pro kandidaturu: http://www.cor.eu.int/document/ presentation/open_days2005.pdf
The closing date for applications is 31 January 2005.
Podle Danuty Hübnerové již mnoho regionů vzalo tyto cíle za své, což se odráží v programech spolufinancovaných strukturálními fondy.
Danuta Hübner believes that many regions have already taken ownership of these objectives, a fact reflected in the programmes co-financed by the Structural Funds.
Konference, kde se očekává asi 500 účastníků (prezidenti regionů a jiní aktéři politiky soudržnosti), bude příležitostí k úvaze o prostředcích na další posílení tohoto příspěvku v letech 2007–2013.
About 500 participants are expected to attend the conference (presidents of the regions and other cohesion policy players), which will be the occasion to consider what means can be employed to further strengthen this contribution during the period 2007–13.
Zpráva Wima Koka je k dispozici na adrese:
The Wim Kok report is available at the following address:
Nové programy Interreg III pro přeshraniční spolupráci a„sousedství“ „sousedství“ http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docoffic/ official/regulation/newregl0713_ cs.htm
The proposed Structural Funds and Cohesion Fund regulations for the period 2007–13 are now available online in 20 language versions on the Inforegio website at the following address: http://europa.eu.int/comm/ regional_policy/sources/docoffic/ official/regulation/newregl0713_ en.htm
INTERREG III B Region Baltského moře: následující výzva k předložení projektů v únoru 2005
At the end of 2004, the European Commission approved nine InteregIIIA crossborder cooperation and/or ‘neighbourhood’ programmes covering the border regions of several new Member States and neighbouring third countries.The total cost of these nine programmes is EUR 336.04 million, including an EU contribution of EUR260.84 million: EUR 215.34 million from the ERDF, EUR 21.5 million from
Celkové náklady na těchto 9 programů činí 336,04 milionů eur a příspěvek EU 260,84 milionů, z toho 215,34 pochází z programu EFRR, 21,5 z Tacis CBC (Cross-Border Co-operation) (*), 15 z Phare CBC (*) a 9 z CARDS (*).
Tacis CBC (cross-border cooperation), EUR 15 million from Phare CBC and EUR 9 million from CARDS (
7. výzva k předložení projektů pro program nadnárodní spolupráce v regionu Baltského moře (Baltic Sea Region / BSR) bude zahájena 1. února 2005.
Interreg IIIB Baltic Sea Region: next call for projects in February 2005 and to strengthen local competitiveness, crossborder infrastructure, human resources, institutional cooperation and border security.
Bližší informace: konkurenceschopnost, přeshraniční infrastrukturu, lidské zdroje, institucionální spolupráci a bezpečnost na hranicích.
p Lithuania/Poland/Russia (Kaliningrad region):
Některé tyto programy se celé nebo částečně týkají nové „evropské politiky sousedství“ vůči sousedním třetím zemím, které se neucházejí o členství (Bělorusko, Ukrajina, Srbsko a Černá Hora).
Some of these programmes concern all or part of the new ‘European neighbourhood policy’ in regard to third countries that are not candidates for EU membership (Russia, Belarus and Ukraine). The objectives of the nine programmes can be briefly summarised as follows.
Cíle 9 programů je možné stručně shrnout takto: http://www.bsrinterreg.net/ news.html p
p Czech Republic/Poland: The aim is to improve http://www.bsrinterreg.net/ news.html
Česká republika/Polsko. Cílem je zlepšit životní podmínky a konkurenceschopnost podporou modernizace a rozšiřování infrastruktury, jakož i místní sociálně ekonomický rozvoj přeshraniční zóny.
living conditions and competitiveness by encouraging modernisation and further development of infrastructure as well as local socioeconomic development in the crossborder area.
Tento program je zaměřen na sbližování obyvatel, místních společenství a ekonomických aktérů, aby na pevném základě spojil optimální možnosti rozvoje pro celou tuto oblast.
1) Tacis (technical assistance to the Commonwealth of Independent States): countries that are former members of the USSR; Phare: pre-accession aid;
* Tacis: technická pomoc třetím zemím z bývalého SSSR; Phare: předvstupní pomoc; CARDS: pomoc procesu stabilizace na východním Balkáně.
CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation): aid for the stabilisation process in the western Balkans.
Itálie/Malta. Pomocí politiky přeshraniční soudržnosti a trvale udržitelného rozvoje území má tento program podporovat integraci Malty a jihovýchodu Sicílie z hlediska ekonomického, sociálního a kulturního.
p Slovenia/Hungary/Croatia: The aim is to overcome obsta- p Italy/Malta: By pursuing a policy of crossborder cohesion and sustainable development, this programme seeks to encourage the economic, social and cultural integration of Malta and south-east Sicily.
Akce ve třetích zemích (*)
Actions in third countries (1)
Počet obyvatel(miliony)
Population (millions)
Příspěvektřetích zemí
Contribution by third countries
* Tacis: technická pomoc třetím zemím z bývalého SSSR; Phare: předvstupní pomoc; CARDS: pomoc procesu stabilizace na východním Balkáně.
) Tacis (technical assistance to the Commonwealth of Independent States): countries that are former members of the USSR; Phare: pre-accession aid; CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation): aid for the stabilisation process in the western Balkans.
ISPA pro rozšíření soudržnosti
ISPA for broader cohesion
Výroční zpráva 2003 ISPA uvádí, že deset zemí, které využívaly ISPA (nástroj předvstupních strukturálních politik) v roce 2003, dostalo v tomto roce celkový příspěvek téměř 1,25 miliard eur, který byl určen na 75 nových projektů.
The ISPA annual report 2003 states that the 10 countries that benefited from ISPA (Instrument for Structural Policy for Pre-Accession) in 2003 received during that year a total contribution of almost EUR 1.25 billion for 75 new projects.
V témže roce byly provedeny platby ve výši 424 milionů eur, tedy o 14 % více než v roce 2002.
That same year, payments made totalled almost EUR 424 million, 14 % more than in 2002.
prostředí, 102 v dopravě a 10 pro„Systém rozšířené decentralizace implementace“(Extended Decentralised Implementation System / EDIS), který se jich týká.
324 projects including 212 for the environment, 102 for transport and 10 for the related extended decentralised implementation system (EDIS).
Na konci roku 2003 již bylo asi 90 % dotací ISPA na celé období 2000–2006 přiděleno na realizované projekty nebo k realizaci připravené, s podílem finančních závazků 61,7 %.
At the end of 2003, some 90 % of the ISPA allocation for the whole of the period 2000–06 had been allocated to projects that had already been, or were about to be, implemented, with financing commitments of 61.7 %.
Pro nové členské státy to znamená, že část úvěrů z Fondu soudržnosti je již pokryta závazky ISPA na způsobilé projekty.
For the new Member States, this means that some of the Cohesion Fund grants are already covered by the ISPA commitments for eligible projects.
Rok 2003 byl posledním rokem činnosti ISPA v osmi zemích, které tento nástroj pokrýval a které se staly členy Unie v roce 2004.
The year 2003 was the last for ISPA’s activity in eight of the countries covered by the instrument because, in 2004, they became EU Member States.