natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Reforma by měla být založena zejména na pravidlech státních podpor stanovených ve Smlouvě o ES tak, aby byly členské státy podníceny k podpoře Lisabonské strategie a zaměřením na tyto prvky: zvýšení konkurenceschopnosti evropského průmyslu; vytvoření trvalých pracovních míst (větší státní podpory pro výzkum, inovace a kapitálové investice do malých a středních podniků); záruka sociální
In particular, it is planning to use the rules on state aid set out in the EC Treaty to encourage Member States to help implement the Lisbon strategy by focusing aid on the following areas: making European industry more competitive, creating sustainable jobs (more aid for research, innovation and risk capital for small and mediumsized enterprises), ensuring social and regional cohesion, and improving public services. The Commission also wishes to rationalise procedures so as to clarify the rules, reduce the number of aid measures that must be notified and speed up decision-making.
PROSPERITA a regionální soudržnosti; zlepšení veřejných služeb.
PROSPERITY
Tento akční plán byl poprvé uplatněn krátce po jeho předložení: dne 15. července přijala Komise opatření, jejichž cílem je zaručit vyšší právní jistotu financování služeb obecného hospodářského zájmu.
This action plan was rst put into practice shortly after it had been presented: on 15 July the Commission adopted a package of measures designed to provide greater legal certainty for the nancing of services of general economic interest.
Tato opatření spočívají v rozhodnutí Komise upřesňu- jícím podmínky, které je třeba splnit (1), v rámci Společenství pro státní podpory poskytnuté formou úhrad za veřejné služby (2) a ve změně a doplnění směrnice o finanční transparentnosti z roku 1980 (3).
The measures in question are a Commission decision specifying the conditions to be met (1), a Community framework for state aid granted in the form of public service compensation (2) and an amendment to the 1980 directive on nancial transparency (3).
Evropský parlament podpořil nutnost přijetí iniciativy v této oblasti svým usnesením ze dne 22. února.
An initiative in this area had been advocated by a Parliament resolution of 22 February.
V rámci dalšího provádění akčního plánu Komise dne 21. prosince přijala nové hlavní zásady pro státní podpory určené regionům (4), které stanoví pravidla pro výběr regionů, jimž může být poskytnuta regionální podpora, a vymezují nejvyšší přípustnou částku podpor.
Implementation of the action plan continued with the adoption by the Commission on 21 December of the new guidelines on national regional aid (4), which set out the rules for the selection of regions eligible for regional aid and lay down the maximum permitted levels.
V souladu s politikou soudržnosti Evropské unie a požadavkem Evropské rady na nižší a cílenější státní podpory budou podle nových hlavních zásad – jež se budou uplatňovat v letech 2007–2013 – přesměrovány regionální podpory na nejvíce znevýhodněné regiony, s přihlédnutím k potřebě zvýšit konkurenceschopnost celé Unie a zajistit plynulý přechod na nový režim.
In line with European Union cohesion policy and European Council requests for less and better targeted state aid, the new guidelines, which will apply from 2007 to 2013, refocus regional aid on the most deprived regions, at the same time allowing for the need to improve competitiveness throughout the Union and ensure a smooth transition to the new regime.
Evropská komise zahájila dne 5. září (5) konzultace o zkvalitnění pravidel Společenství pro státní podporu projektů, které podporují inovace, a vyzývá zúčastněné strany k podávání připomínek před přijetím definitivních opatření.
On 5 September the Commission launched a consultation exercise on improvements to Community state aid rules for projects encouraging innovation, the aim being to sound out the views of stakeholders before adopting nal measures (5
Dne 8. prosince prodloužila
8 December it prolonged the Community framework for state aid for research and
7 rámec Společenství pro státní podpory výzkumu a vývoje (
7 development (
Dne 21. prosince (
On 21 December it adopted a communication (
) při- jala Komise sdělení určené členským státům, kterým se mění předchozí sdělení z roku 1997 týkající se uplatnění článků 92 a 93 Smlouvy na krátkodobé pojištění vývozních úvěrů (8).
States on the application of Articles 92 and 93 of the Treaty to short-term export credit insurance (8
Komise přijala dne 6. září v rámci přístupu odvětvové povahy hlavní směry, které upřesňují podmínky týkající se schválení státních podpor na zahájení provozu nových linek z regionálních letišť leteckými společnostmi.
As part of a sectoral approach, on 6 September the Commission adopted guidelines setting out the conditions for authorising start-up aid for new routes opened by airlines from regional airports.
Cílem těchto hlavních směrů je podnítit rozvoj tohoto typu letišť a podpořit mobilitu občanů v rámci Evropy s důrazem na rovnost přístupu ke všem operátorům letišť a leteckým společnostem i na dobré využití veřejných zdrojů.
The objective is to encourage the development of regional airports and to promote the mobility of citizens in Europe, while ensuring equal treatment of all airport operators and airlines and the proper use of public resources.
C 281, 17.9.1997; sdělení změněné v roce 2001 (Úř. věst. C 217, 2.8.2001)
8) OJ C 281, 17.9.1997; communication amended in 2001 (OJ C 217, 2.8.2001).9) In coalmining, agriculture, sheries and transport as well as in manufacturing and services.
Zatěžující právní předpisy
Regulatory burden
V rámci všeobecného opatření k „lepší tvorbě práva“ bylo vyvinuto úsilí ke snížení zátěže právních přepisů, zejména ve prospěch malých a středních podniků. Podrobnosti jsou obsaženy v kapitole I této zprávy.
Reducing the regulatory burden, in particular in order to benefit small and mediumsized enterprises, is part of the more general ‘better lawmaking’ agenda discussed in Chapter I of this Report.
Provádění sociální agendy
Implementation of the social agenda
Činnost Evropské unie v této oblasti v roce 2005 je představena v oddílu„Sociální rozměr“ v kapitole III této zprávy.
The achievements of the European Union in this eld in 2005 are discussed under ‘Social dimension’ in Chapter III of this Report.
Obecné odkazy a jiné užitečné internetové adresy: v
General references and other useful links
Širší hlavní směry hospodářských politik (2003–2005):http://europa.eu.int/growthandjobs/leg/fr/lvb/125056.htm v
Broad economic policy guidelines (2003–05):http://europa.eu.int/scadplus/leg/en/lvb/l25056.htm
Zakázané dohody omezující hospodářskou soutěž:http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/overview v
Prohibited restrictive agreements:http://europa.eu.int/comm/competition/antitrust/cases/
Mezinárodní síť pro hospodářskou soutěž:http://www.internationalcompetitionnetwork.org/.
International competition network:http://www.internationalcompetitionnetwork.org/ ph601096_RG2005_BT.indb 59
V souladu s Lisabonskou strategií má Evropská unie podporovat znalostní ekonomiku.
Under the Lisbon strategy, the European Union is to promote a knowledgebased economy.
Z tohoto důvodu je nezbytné co nejvíce stimulovat inovace a využívání nových komunikačních a informačních technologií, a to zejména prostřednictvím takových motorů růstu, jakými jsou výzkum a vývoj, moderní technologie a zavádění efektivních sítí.
To achieve this, it is essential that innovation and the use of new communication and information technologies be stimulated as much as possible, particularly through the engines of growth that are research and development, modern technologies, and setting up e ective networks.
Inovace a politika podnikání
Innovation and enterprise policy
Růst a konkurenceschopnost podniků, a to jak v odvětví průmyslu, tak v oblasti služeb, závisí na schopnosti těchto podniků rychle se přizpůsobovat změnám a využívat inovační potenciál.
The growth and the competitiveness of businesses, whether in industry or in services, depend on their ability to adapt quickly to change and to fully develop their potential with regard to on their ability to adapt quickly to change and to fully develop their potential with regard to innovation.
S tímto problémem se musejí vypořádat podniky všech rozměrů, ačkoli pro malé podniky je tento úkol těžší.
All businesses, regardless of size, face this challenge, although it is more di cult cult for small businesses.
Evropská rada na svém jarním zasedání v roce 2003 určila za prioritu inovace a podnikavost a podtrhla, že je důležité, aby se Evropa více zasazovala o převádění myšlenek na konkrétní přidanou hodnotu.
2003 European
Na zasedání v březnu 2004 Evropská rada zdůraznila, že „konkurenceschopnost, inovace a podpora podnikatelské kultury určují podmínky růstu – podstatné pro ekonomii jako celek – a zvláště důležité pro malé a střední podniky“.
Council prioritised prioritised innovation innovation and and entrepreneurship entrepreneurship and and underlined the underlined the importance importance for Europe of doing more to translate for Europe of doing more to translate ideas ideas into concrete added into concrete added value. The spring 2004 European Council emphasised that ‘competitiveness, innovation, and value.
Dále upozornila na to, že má-li být růst udržitelný, musí být šetrný k životnímu prostředí.
also stressed that, for growth to be sustainable, it had to respect the environment.
První rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci
First competitiveness and innovation framework programme
Jako doplněk k novému impulsu pro Lisabonskou strategii Komise dne 6. dubna navrhla zavést rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci pro období 2007–2013 (1).
To accompany the new impetus given to the Lisbon strategy, the Commission proposed on 6 April the establishment of a competitiveness and innovation framework programme (CIP) for implementation over the period 2007–13 (1).
Program pro konkurenceschopnost a inovace bude ve společném rámci sdružovat podpůrné programy Společenství a příslušné části jiných programů Společenství v oblastech, které jsou podstatné pro zvýšení evropské produktivity, inovačních kapacit a udržitelného růstu.
The CIP will gather together, in a common framework, specific Community support programmes and relevant parts of other Community programmes in areas that are crucial for increasing Europe’s productivity, ability to innovate and sustainable growth.
Propagovaný rámec si klade za cíl usnadnit aktivity v řadě oblastí, jež jsou pro konkurenceschopnost klíčové, a dělí se na tři specifické podprogramy: v฀program pro podnikavost a inovaci, včetně ekologických inovací;v฀program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií;v฀program na podporu„inteligentních energií“.
Intended to foster action in a number of key areas for competitiveness, the recommended framework is made up of three specific programmes: an entrepreneurship and innovation framework programme, including eco-innovation; a policy support programme for information and communication technologies; a programme for the promotion of ‘intelligent energy’.
V přímé souvislosti s partnerstvím pro růst a zaměstnanost – hybnou silou oživení Lisabonské strategie – chtěla Komise upřesnit obsah obecných závazků, jež byly formulovány v rámci této iniciativy v oblasti výzkumu a inovací.
As part of the partnership for growth and employment, a key component of the relaunch of the Lisbon strategy, the Commission wished to detail the content of the commitments to research and innovation set out in general terms in the initiative.
Pokyny, které Komise v této otázce doporučuje, jsou obsahem sdělení ze dne 12. října (1).
The guidelines it recommends on this subject were laid down in a communication dated 12 October (1).
Komise zde upřesňuje celou řadu opatření, a to zejména z hlediska posílení vztahů mezi výzkumem a inovacemi.
The Commission lists a number of measures with a view, in particular, to reinforcing the links between research and innovation.
Opětovně zdůrazňuje, že v souladu se svým přístupem k otázce „lepší právní úpravy“ (2) budou opatření s možným vlivem na konkurenceschopnost podrobena posouzení dopadu.
It emphasises once again that, consistent with its approach to ‘better lawmaking’ (2), measures which might a ect competitiveness will undergo an impact assessment.
Přístup k rizikovému kapitálu a k mezaninovému financování je pro účely podpory inovačního procesu důležitý, avšak jejich potenciál není zcela využit.
Access to risk capital and to mezzanine nancing is crucial for supporting the process of innovation, but their potential is not fully realised.
Vrcholná schůzka týkající se problematiky rizikového kapitálu, kterou v říjnu společně organizovalo předsednictví Unie a Komise, odhalila skutečnost, že v oblasti rizikového kapitálu neexistuje jednotný trh, a zároveň stanovila, jak by se mělo postupovat.
The Risk Capital Summit jointly organised by the Presidency of the EU and the Commission in October highlighted the fact that there is no single market for venture capital, while identifying some areas to investigate.
K odstranění mezer, jež se na trhu v této oblasti vyskytují, přispějí finanční nástroje pro malé a střední podniky navržené v programu pro konkurenceschopnost a inovace.
With regard to this, the nancial instruments for SMEs proposed in the CIP will make a useful contribution to lling the gaps left by the market in this area.
Rovněž v souvislosti s cíli Lisabonské strategie a v reakci na speciální výzvu, již Evropská rada učinila v říjnu 2003, Komise dne 5. října (3) zveřejnila své úvahy týkající se vyme- zení politického rámce pro posílení zpracovatelského průmyslu.
Also in connection with the goals of the Lisbon strategy and in response to a specific invitation by the European Council in October 2003, on 5 October the Commission presented its thoughts on de ning a political framework for strengthening manufacturing (3).
Tento nový rámec si klade za cíl integrovanější přístup k průmyslové politice a navrhuje řadu odvětvových a horizontálních iniciativ týkajících se zejména legislativního zjednodušení, výzkumu a inovací, práv duševního vlastnictví, restrukturalizace průmyslu, odborných kvalifikací, vazeb mezi konkurenceschopností, energetikou a životním prostředím a přístupu na trhy ve třetích zemích.
This new framework aims to take a more integrated approach to industrial policy and puts forward a number of sectoral and horizontal actions linked, in particular, to the simplification of legislation, research and innovation, intellectual property rights, restructuring of industries, professional qualifications, the links between the environment, energy and competitiveness, and access to markets of third countries.
Obavy spojené s budoucností této politiky přitáhly pozornost i dalších institucionálních aktérů.
Other institutional players also turned their attention to the concerns about the future of this policy.
Evropský parlament vyjádřil své obavy ohledně vyhlídek evropského ocelářství v usnesení ze dne 23. února; dne 9. června pak doporučil nový přístup průmyslové politiky, který má posílit konkurenceschopnost a zaměstnanost prostřednictvím klíčových prvků, jako je racionalizace právního rámce, zjednodušení přístupu k finančním prostředkům, zachování podpor ve prospěch výzkumu, vzdělávání a vytváření nových pracovních míst.
In a resolution of 23 February, the European Parliament thus expressed concern about the future of the European steel industry. On 9 June it recommended a new approach to industrial policy to strengthen competitiveness and employment through the key elements of rationalisation of the regulatory framework, simplification of access to sources of nancing, maintenance of aid for research and training, and the creation of new jobs.
Evropský hospodářský a sociální výbor ve svém červencovém stanovisku věnovaném účinkům relokace společností navrhl, aby byly posíleny některé základní aspekty průmyslové politiky jako profesní kvalifikace, inovace, nárůst míry spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem v klíčových odvětvích nebo investice do infrastruktur.
For its part, in a July opinion dedicated to the e ects of delocalisation of businesses, the European Economic and Social Committee suggested that a number of fundamental aspects of industrial policy should be
(1) KOM(2005) 488.(2) Viz oddíl „Zlepšení tvorby právních předpisů“ v kapitole I této zprávy.(3) KOM(2005) 474.
1) COM(2005) 488.2) See ‘Better lawmaking’ in Chapter I of this Report.
Podpora podnikání
Promoting entrepreneurship
„Partnerství pro růst a zaměstnanost“ (1) zdůrazňuje, že je především třeba zlepšovat prostředí podniků, zohledňovat zájmy malých a středních podniků a poskytovat jim vhodnou pomoc.
The ‘Partnership for growth and employment’ (1) emphasised in particular the need to improve the business environment, take account of SMEs’ concerns, and provide them with appropriate support.
Sdělení Komise nazvané moderní politika malých a středních podniků pro růst a zaměstnanost za tímto účelem poskytuje soudržný rámec pro různé nástroje politiky v oblasti podniků a klade si za cíl prosadit zásadu„mysli nejdříve v malém“ do všech politik Evropské unie.
To achieve this, the Commission communication on a modern SME policy for growth and employment provides a consistent framework for the use of the varied instruments of enterprise policy and aims to incorporate the principle of giving priority to small businesses (‘think small rst’) throughout all European Union policies.
Ve snaze zajistit pokračování podpory Společenství ve prospěch podnikání byl do 31. prosince 2006 prodloužen víceletý program pro podnik a podnikavost, který byl původně stanoven na období let 2001 až 2005 a který věnoval zvláštní pozornost malým a středním podnikům (2).
To ensure the continuity of Community support for the promotion of entrepreneurship, the multiannual programme for enterprise and entrepreneurship, which covered the period 2001–05 and focused particularly on SMEs, has been extended to 31 December 2006 (2).
Evropský hospodářský a sociální výbor chtěl souběžně se stanoviskem k této iniciativě podpořit prioritu, kterou Komise hodlala přiznat podpoře družstevních společností v Evropě (3).
In addition to its opinion on this initiative, the European Economic and Social Committee wanted to support the priority that the Commission intended to give to promoting cooperative societies in Europe (3).
Pátá výroční zpráva o provádění Evropské charty pro malé a střední podniky, kterou Komise přijala v únoru, podává přehled o opatřeních, jež v této oblasti přijaly členské státy, Norsko, kandidátské země, Moldavsko, země západního Balkánu a Komise (4).
The fth annual report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises, adopted by the Commission in February, gives an overview of the measures taken in this area by the Member States, Norway, the candidate countries, Moldova, the western Balkans and the Commission (4).
Výrobková politika
Product policy
V odvětví automobilů se na podnět místopředsedy Komise G. Verheugena sešla skupina na vysoké úrovni zastupující všechny zainteresované strany (orgány, průmysl a nevládní organizace) a nazvaná CARS 21 („Konkurenční regulační systém pro automobilový průmysl pro 21. století“), která dne 12. prosince přijala závěrečnou zprávu, jež uvádí budoucí sdělení, které Komise hodlá předložit v otázce provádění doporučení, jejichž cílem je zlepšovat konkurenceschopnost evropského automobilového průmyslu.
In the vehicle manufacturing sector, a high-level group called CARS 21 (‘Competitive automotive regulatory system for the 21st century’) made up of all the parties concerned met on the initiative of Commission Vice-President Günter Verheugen and adopted its nal report on 12 December as a prelude to a future communication which the Commission intends to publish on the implementation of recommendations on improving the competitiveness of the European automobile industry.
V roce 2005 byly též dokončeny četné legislativní práce týkající se posílení bezpečnosti v oblasti motorových vozidel.
The year 2005 also saw the conclusion of legislative work to increase motor vehicle safety.
Komise dále dne 21. prosince navrhla vypracování společných norem pro snížení znečišťování ovzduší emisemi těchto vozidel (normy Euro 5) (5).
And on 21 December the Commission presented a proposal for the introduction of common standards limiting the emission of atmospheric pollutants from motor vehicles (‘Euro 5’) (5).
Rovněž pokračovaly diskuze o zavedení nového právního rámce pro chemické látky (projekt „REACH“) (6).
The debate continued on the introduction of a new legislative framework for chemicals (the ‘REACH’ project) (6
(1) Viz část pojednávající o oživení Lisabonské strategie v této kapitole.(2) Rozhodnutí č. 1776/2005/ES (Úř. věst.
1) See ‘Relaunch’ in this chapter of the Report.2) Decision 1776/2005/EC (OJ L 289, 3.11.2005).
L 289, 3.11.2005).(3) KOM(2004) 18.(4) KOM(2005) 30.(5) KOM(2005) 683.(6) Návrh Komise: KOM(2003) 644.
5) COM(2005) 683.6) Commission proposal: COM(2003) 644.
Další informace týkající se výrobkové politiky jsou uvedeny v části tohoto oddílu nazvané„Volný pohyb zboží“ (viz dále).
For further information on product policy, see ‘Free movement of goods’ below.
Výzkum a vesmírná politika
Research and space policy
Evropská unie se spolu se Spojenými státy americkými a Japonskem řadí mezi tři hlavní aktéry vědeckého výzkumu ve světě, a to jak v rovině kvantitativní, tak kvalitativní.
Japan, is one of is one of three three centres of centres of s cient i scientific research in the world, in terms of both quantity and quality.
Evropská politika v oblasti výzkumu zásadním způsobem zlepšuje život evropských občanů a zároveň Evropské unii umožňuje dosáhnout světové úrovně konkurenceschopnosti.
European citizens citizens while while allowing allowing the European Union the European Union to to increase increase its global its global competitiveness.
V tomto smyslu je tato politika privilegovanou součástí realizace Lisabonské strategie, jež je z velké části založena na znalostní ekonomice (viz oddíl „Hospodářské a sociální prostředí“ v této kapitole).
Lisbon strategy, strategy, which which relies relies largely largely on on the the knowledgebased knowledgebased economy (see ‘Economic and social environment’ in this chapter).
Konkrétně sleduje Evropská unie v oblasti výzkumu dva hlavní cíle: v฀vytvořit Evropský výzkumný prostor prostřednictvím zapojení jak finančních, tak lidských zdrojů a vědeckých a technologických kapacit členských států a podporováním součinnosti evropských výzkumných programů v klíčových oblastech, jakými je zdraví, životní prostředí, jakost potravin, doprava apod.; v฀zvýšit a zlepšit úsilí veřejného a soukromého výzkumu v Evropě zkvalitňováním podmínek pro výzkum a vědecké pracovníky v Unii; toto je úzce spjato s cílem, v rámci kterého si Unie stanovila, že namísto současných 1,9 % bude do roku 2010 na výzkum vynakládat 3 % svého HDP.
Specifically, the European Union is pursuing two main objectives with regard to research: cally, the European Union is pursuing two main objectives with regard to research: creating a European creating a European research area by research area by integrating integrating resources, both resources, both nancial and human, nancial and human,
Na období 2002 až 2006 má Unie k dispozici rozpočet ve výši přibližně 20 miliard EUR, který má být prostřednictvím šestého rámcového programu pro výzkum vynaložen na sedm priorit: v฀biologie, genomika a biotechnologie pro zdraví;v฀technologie pro informační společnost;v฀nanotechnologie, inteligentní materiály a nové výrobní postupy;v฀letectví a vesmír;v฀bezpečnost potravin a zdravotní rizika;v฀udržitelný rozvoj;v฀ekonomické a sociální vědy.
EUR 20 billion allocated through the sixth framework programme for research to seven priorities: allocated through the sixth framework programme for research to seven priorities: life sciences, genomics and biotechnology for health; life sciences, genomics and biotechnology for health;