natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Při zpětném pohledu se ale ukazuje, že odhad výsledků veřejných rozpočtů těchto zemí byl nadhodnocen.
With hindsight, however, the strength of countries’ underlying fiscal positions was overestimated.
Když se ekonomika eurozóny dostala nečekaně do útlumu, došlo k prudkému zhoršení fiskálních sald a několik zemí krátce nato překročilo referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP (viz graf B, levá část).
As the euro area economy unexpectedly entered a downturn, fiscal balances deteriorated rapidly and several countries soon exceeded the 3% of GDP deficit reference value (see Chart B, left panel).
Přesný odhad cyklicky očištěného rozpočtového salda komplikují zejména dvě skutečnosti.
Two technical problems hamper the accurate estimation of the “true” cyclically adjusted budget balance.
První se týká toho, že je obtížné odhadnout cyklickou pozici ekonomiky v reálném čase.
The first relates to the difficulty of assessing the cyclical position of the economy in real time.
Na podzim 2000 Evropská komise i většina ekonomických expertů očekávala, že se fiskální pozice
In autumn 2000 the European Commission, as well as most professional forecasters, expected the fiscal position of the euro area to continue to improve.
Graf A Fiskální vývoj v období 1998–2007
Chart A Fiscal developments, 1998-2007
Graf B Rozpočtové saldo a cyklická složka
Chart B Budget balance and cyclical component
(v % HDP) rozpočtové saldocyklicky očištěné rozpočtové saldo prognóza EK z podzimu 2000výsledek rozpočtové saldo cyklická složka
(as a percentage of GDP) budget balancecyclically adjusted budget balance
Zdroje: Evropská komise (databáze AMECO) a výpočty ECB.Poznámka: Údaje o rozpočtových saldech nezahrnují příjmyz prodeje licencí UMTS.
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.Note: Budget balance figures exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Zdroje: Evropská komise (databáze AMECO) a výpočty ECB.Poznámka: Údaje o rozpočtových saldech nezahrnují příjmyz prodeje licencí UMTS.: eurozóny bude nadále zlepšovat.
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.Note: Budget balance figures exclude proceeds from the sale of UMTS licences.
Toto hodnocení bylo založeno na předpokladu, že se mezera výstupu – a tudíž cyklická složka rozpočtového salda – nachází okolo nuly a že hospodářské podmínky budou mít příznivý vliv na rozpočtové saldo i v budoucnosti.
was close to zero and that in the near future economic conditions would continue to exert a positive influence on the budget balance.
Ve skutečnosti se ale ekonomika eurozóny v roce 2001 náhle ocitla v ekonomickém útlumu.
In fact, as of 2001, the euro area economy entered a downturn.
Tato změna vedla k revizi odhadů mezery výstupu i cyklické složky rozpočtového salda (viz graf B, pravá část).
This gave rise to considerable ex post revisions of estimates of both the output gap and the cyclical component of the budget balance (see Chart B, right-hand panel).
Proto fiskální vývoj v roce rok 2000 ve skutečnosti odrážel silný kladný cyklický vliv ve výši přibližně1 % HDP.
Hence the final outcome for 2000 in fact reflected a strong positive cyclical impact of approximately 1% of GDP.
Oproti tomu cyklický příspěvek měl být podle odhadů nulový.
By contrast, the cyclical contribution was estimated to be zero in that year.
Další skutečnost, která komplikuje odhad cyklicky očištěného rozpočtového salda, se týká nejistoty průběhu daňových příjmů během hospodářského cyklu.
Another reason relates to uncertainty regarding the behaviour of tax revenues over the economic cycle.
Současné metodiky prognózování a cyklického očišťování obecně předpokládají poměrně stabilní vztah mezi dynamikou růstu daňových příjmů a dynamikou růstu HDP nebo – v případě desagregovaných metodik– dynamikou růstu jiných makroekonomických základen, které jsou sestaveny na základě údajů z národních účtů.
Current forecasting and cyclical adjustment methodologies generally assume a fairly stable relationship between the growth rate of tax revenues and the growth rate of GDP or, in disaggregated methodologies, the growth rate of other macroeconomic bases, which are also national accounts aggregates.
V obdobích konjunktury však zejména daně z příjmu právnických osob a kapitálu rostou rychleji než uvažované makroekonomické základny a na druhé straně v recesi prudce klesají.
During boom periods, however, taxes on profits and capital gains in particular have been shown to grow at a much faster rate than the assumed macroeconomic bases and then decline sharply during the subsequent downturn.
Výskyt a rozsah těchto vlivů lze jen stěží odhadnout, protože závisí na načasování kapitálových zisků a na daňových předpisech, které obvykle umožňují, aby byly zisky z jednoho roku započítány proti ztrátám z předchozích let.
The occurrence and magnitude of such effects can hardly be predicted given that they depend on factors such as the timing of the realisation of capital gains and complex tax rules, which usually allow profits in one year to be offset against losses in previous years.
Změny v poměrovém ukazateli (rozpočtové příjmy/HDP) od roku 2000 naznačují, že se na poklesu příjmů v letech 2000 až 2001 podílelo především snížení daní, k čemuž se později přidaly další faktory, které zejména v roce 2002 vedly k dalšímu utlumení daňových příjmů.
A breakdown of changes in the ratio of government revenue to GDP since 2000 suggests that revenue losses in 2000 and 2001 were mainly attributable to tax cuts, but these were then exacerbated by other factors which depressed tax revenues, especially in 2002.
Naproti tomu v letech 2005 až 2006 se poměr rozpočtových příjmů k HDP výrazně zvýšil i přesto, že nedošlo k navýšení daní.
By contrast, in 2005 and 2006 the revenue-to-GDP ratio increased significantly, despite a relative lack of tax-increasing measures.
Fakt, že by tyto příjmy mohly v blízké budoucnosti zmizet, představuje riziko pro současný fiskální výhled.
The potential for such revenues to disappear in the near future represents a downside risk to the current fiscal outlook.
Vzhledem k těmto zkušenostem je důležité se poučit z nesprávného hodnocení fiskální politiky v letech 2000-2001. Je třeba si dát pozor na to, aby rozpočtová opatření přijatá v ekonomicky příznivém období nebyla považována za strukturální, přestože změny v cyklicky očištěných rozpočtových saldech to naznačují.
Given these experiences, an important lesson from the fiscal policy misjudgements of 2000-01 is that one should beware of interpreting budgetary improvements in good times as being structural, even if changes in cyclically adjusted budget balances point in this direction.
Z těchto důvodu se Euroskupina v dubnu 2007 shodla na tom, že neočekávané vysoké daňové příjmy by měly být v období konjuktury použity na snižování veřejného schodku a dluhu spíše než na zvyšování rozpočtových výdajů nebo snižování daní potenciálně neudržitelným způsobem.
Rather, and as agreed by the Eurogroup in April 2007, unexpectedly high tax revenues in good times should be allocated to deficit and debt reduction rather than be used to increase spending or cut taxes in a potentially unsustainable manner.
jako efektivní způsob získání finančních zdrojů, které mohou být použity k jiným účelům.
To that end, such rules need to be drawn up ex ante, and could include rules allocating exceptional surplus revenues to deficit and debt reduction.
Nižší dluhové zatížení vlády by v nadcházejících desetiletích částečně vykompenzovalo tlak na vyšší výdaje vyplývající ze stárnutí populace.
Higher spending in priority areas or cuts in taxes and social security contributions to increase the quality of public finances should be financed primarily via expenditure reductions to avoid increases in the tax burden and/or fiscal deficits.
Další potřebná opatření na zlepšení fiskální udržitelnosti se týkají reforem v oblasti zdravotnictví a penzijních systémů a v neposlední řadě pak trhu práce. Pokud se nebudou včas řešit rozpočtové dopady stárnutí, bude ohrožena udržitelnost veřejných financí a dojde k finančnímu zatížení příštích generací.
Increasing efficiency in the provision of government services in general, and in public administration in particular, as well as in government revenue structures, is an effective way to release budget resources for more productive purposes.
EFEKTIVNÍ SMĚNNÝ KURZ EURA V ROCE 2007 DÁLE POSILOVALPoté, co nominální efektivní směnný kurz eura během roku 2005 poněkud oslabil, se eurov roce 2006 téměř vrátilo na úroveň svého maxima z konce roku 2004.
2.6 EXCHANGE RATES AND BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS interest rate differentials. In addition, the persistently large US current account deficit is likely to have contributed to some extent to the weakness of the US currency.
V roce 2007 euro zpočátku navazovalo na vývoj z předchozího roku a dále zhodnocovalo.
In the early months of the year, relatively robust data releases for the euro area contrasted with a more mixed data environment for the United States, which led to a narrowing of interest rate differentials between the two areas.
Jeho posilování se zastavilo na krátkou dobu od května do poloviny srpna, kdy kurz eura nezaznamenal významnější změny.
From May to mid-August the euro/US dollar exchange rate underwent some fluctuations as market participants revised their assessment of the relative cyclical strength of the two economies.
V souvislosti s turbulencemi na finančních trzích euro zpočátku v srpnu oslabilo, ale ve zbytku roku zaznamenalo výrazné posílení.
After a short initial period of depreciation as a result of the financial turbulence triggered by concerns about liquidity conditions in global money and credit markets, the euro appreciated strongly against the US currency from late August to late November.
Graf 33 Nominální a reálný efektivní směnný kurz eura 1)
Chart 33 Euro nominal and real effective exchange rates 1)
(měsíční/čtvrtletní údaje; index: 1.Q 1999 = 100) nominálníreálný podle CPIreálný podle PPIreálný podle JMN ve zpracovatelském průmyslu
(monthly/quarterly data; index: Q1 1999 = 100) nominalreal, CPIreal, PPIreal, ULCM
Zdroj: ECB.1) Indexy efektivního směnného kurzu vůči měnám24 významných obchodních partnerů eurozóny (EER-24). Zvýšení indexů EER-24 znamená apreciaci eura.
Source: ECB.1) Effective exchange rate indices vis-à-vis the currencies of 24 of the euro area’s important trading partners (EER-24).
Poslední měsíční údaje jsou z prosince 2007.
The latest observations for monthly data are for December 2007.
V případě reálného EER-24 založeného na JMN ve zpracovatelském průmyslu je nejnovější údaj za třetí čtvrtletí 2007 a je zčásti postaven na odhadech.
In the case of the ULCM-based real EER-24, the latest observation is for the third quarter of 2007 and is partly based on estimates.
libře šterlinků.
and labour markets.
Mírnější apreciaci zaznamenalo vůči japonskému jenu, čínskému renminbi a švýcarskému franku.
After reaching USD 1.49 on 27 November 2007, the single currency depreciated slightly to stand at USD 1.47 on 31 December 2007, 11.8% stronger than at the beginning of that year.
investory a patrně také k výraznému odklonu od obchodů typu carry trade.
The euro also strengthened against the currencies of a number of Asian trading partners, reflecting, in part, their formal or informal link to the US dollar.
Od poloviny srpna do poloviny října však euro vůči jenu znovu posilovalo, zatímco ve zbytku roku se vývoj kurzu eura k jenu vyznačoval značnou volatilitou bez jasného vzestupného či sestupného trendu.
The euro appreciated markedly vis-à-vis the Korean won (12.5%) and the Hong Kong dollar (12.1%), and more moderately against the Singapore dollar (4.8%) and the Chinese renminbi (4.6%).
Dne 31. prosince 2007 činil kurz eura 164,93 JPY a byl tedy přibližně o 5,1 % silnější než na začátku roku.
The relatively contained appreciation against the Chinese currency reflects, to some extent, the apparent greater willingness of the Chinese authorities to allow a stronger appreciation of their currency against the US dollar, especially towards the end of the year.
Euro v roce 2007 také výrazně zhodnocovalo vůči libře šterlinků (o 9,2 %), přičemž k jeho posílení došlo převážně v období od září do prosince.
The real effective exchange rates of the euro – based on different cost and price measures – also appreciated during 2007 (see Chart 33).
V závěru prosince 2007 se euro obchodovalo za 0,73 GBP, což byl nejsilnější kurz vůči libře šterlinků od zavedení jednotné měny v roce 1999.
In the last quarter of the year the real effective exchange rate of the euro, based on consumer prices, was about 5.5% above the level observed one year earlier.
Posilování eura vůči americkému dolaru bylo především důsledkem pohledu účastníků trhu na relativní cyklický výhled těchto dvou hospodářských oblastí, který se měnil ve prospěch eurozóny, a vývoje úrokových diferenciálů.
The euro also strengthened against the Japanese yen in 2007, amid some considerable shortterm volatility.
Ke slabšímu kurzu americké měny navíc pravděpodobně přispěl také přetrvávající vysoký schodek běžného účtu ve Spojených státech.
One of the main factors influencing the evolution of the Japanese currency appears to have been shifts in the attitude to risk by international investors and changes in the perceived attractiveness of “carry trade” transactions.
V prvních měsících roku poměrně příznivé údaje o vývoji v eurozóně kontrastovaly s méně optimistickými údaji ze Spojených států, což vedlo k zúžení úrokových diferenciálů mezi těmito oblastmi.
Low Japanese interest rates and historically low implied volatility, combined with a favourable risk attitude of international investors, appear to have contributed to a significant increase in the volume of outstanding carry trades.
Po krátkém počátečním oslabení v důsledku finančních turbulencí způsobených obavami ohledně podmínek likvidity na světových peněžních a úvěrových trzích euro od konce srpna do konce prosince vůči dolaru výrazně posílilo.
This appreciation trend subsequently came to a halt in the context of the global financial turbulence, which led to a reappraisal of risk by international investors and appears to have contributed to a significant unwinding of carry trades.
Oslabení dolaru zřejmě souviselo se zhoršením očekávání trhu ohledně růstu americké ekonomiky, které odráželo zejména nečekaně slabé výsledky trhu s bydlením a trhu práce ve Spojených státech.
From mid-August to mid-October, however, the euro strengthened again against the Japanese yen, while throughout the remainder of the year movements in the euro/yen exchange rate saw significant volatility without any clear directional trend.
Poté, co euro 27. listopadu 2007 dosáhlo kurzu 1,49 USD, jednotná měna mírně oslabila na hodnotu 1,47 USD k 31. prosinci 2007, což jeo 11,8 % silnější než na začátku roku 2007.
On 31 December 2007 the euro stood at JPY 164.93, 5.1% higher than at the beginning of the year.
Euro výrazně zhodnotilo vůči korejskému wonu (o 12,5 %) a hongkongskému dolaru (o 12,1 %).
(annual data; EUR billions; seasonally adjusted data)
V roce 2007 euro také za značné krátkodobé volatility posilovalo vůči japonskému jenu.
The euro also appreciated noticeably against the pound sterling in 2007 (by 9.2%), with most of the appreciation being concentrated in the period between September and December.
Jedním z hlavních faktorů vývoje kurzu japonské měny byl pravděpodobně posun v přístupu mezinárodních investorů k riziku a změna ve vnímání atraktivnosti obchodů typu carry trade. Zdá se, že nízké úrokové sazby v Japonsku, historicky nejnižší implikovaná volatilita a ochota mezinárodních investorů riskovat přispěly ke značnému nárůstu objemu splatných transakcí tohoto typu. Euro se 13. července obchodovalo za 168,68 JPY.
In late December 2007 the euro was trading at GBP 0.73, its highest level since the inception of the single currency in 1999.
Graf 34 Saldo běžného účtu a jeho složky
Export volumes to the United States declined in absolute terms (see Chart 35).
Graf 35 Objem vývozu do zemí vybraných obchodních partnerů
Chart 35 Euro area export volumes to selected trading partners
(index: 1.Q 2004 = 100; sezonně očištěno; tříměsíční klouzavý průměr)
(indices: Q1 2004 = 100; seasonally adjusted; three-month moving average) extra-euro area United States United Kingdom OPEC Asia
Zdroj: ECB.Poznámka: Poslední údaje se týkají října 2007 s výjimkou údajů pro země mimo eurozónu (listopad) a Velkou Británii (říjen)
Source: ECB.Note: Last observation refers to December 2007 except for extra-euro area (November) and the United Kingdom (October).
Tento vývoj však lze do určité míry vnímat také jako návrat k normálu po období výjimečně silného růstu na konci roku 2006. Ve třetím čtvrtletí roku 2007 se růst objemu vývozu zvýšil, což bylo způsobeno především oživením zahraniční poptávky.
NET INFLOWS IN COMBINED DIRECT AND PORTFOLIO INVESTMENT DECREASED IN 2007 In the financial account, the euro area experienced net inflows of €124 billion in combined direct and portfolio investment in
Graf 36 Přímé a portfoliové investice v eurozóně
Chart 36 Euro area direct and portfolio investment
Graf 37 Čistá investiční pozice vůči zahraničí
Chart 37 Net international investment position
1 čisté přímé investice2 čisté portfoliové investice do majetkových cenných papírů3 čisté portfoliové investice do dluhových cenných papírů4 čisté přímé a portfoliové investice
1 Net direct investment 2 Net portfolio investment in equities3 Net portfolio investment in debt instruments4 Combined net direct investment and portfolio investment
Zdroj: ECB.Poznámka: Údaje ke konci roku kromě roku 2007 (třetí čtvrletí)
Source: ECB.Note: Data refer to the yearend except for 2007 (third quarter).
Spojené státy a Velká Británie byly v daném období také největšími investory v eurozóně.
The United States and the United Kingdom were the biggest investors in the euro area over this period.
INVESTIČNÍ POZICE VŮČI ZAHRANIČÍ SE V ROCE 2007 DÁLE ZHORŠILAÚdaje o investiční pozici eurozóny vůči zahraničí, dostupné do třetího čtvrtletí roku 2007, ukazují, že čistá pasiva eurozóny vůči zbytku světa činila 1 299 mld. EUR (což představuje 14,8 % HDP eurozóny) ve srovnání s 1 024 mld.
INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION DETERIORATED FURTHER IN 2007Data on the international investment position of the euro area vis-à-vis the rest of the world, available up to the third quarter of 2007, indicate that the euro area recorded net liabilities of €1,299 billion vis-à-vis the rest of the world (representing 14.8% of euro area GDP), compared with net liabilities of €1,024 billion (12.1% of GDP) at the end of 2006 (see Chart 37).
Rezervní aktiva zůstala víceméně beze změny.
Reserve assets remained broadly unchanged.
Celkově bylo zvýšení čistých pasiv investiční pozice eurozóny vůči zahraničí způsobeno především vlivem přecenění vyvolaným změnami cen aktiv a vývojem směnného kurzu eura.
Overall, the increase in the euro area’s net international liability position was largely driven by revaluation effects resulting from asset price changes and movements in the euro exchange rate.
Zhodnocení eura zpravidla sníží hodnotu aktiv v eurech více než hodnotu pasiv a vede k nárůstu čisté dlužnické pozice.
An appreciation of the euro typically lowers the euro value of assets by more than the value of liabilities and leads to an increase in the net debtor position.
3HOSPODÁŘSKÝ A MĚNOVÝ VÝVOJ V ČLENSKÝCH STÁTECH EU MIMO EUROZÓNU zemí k výraznému růstu domácí poptávky také přispěl prudký nárůst úvěrů a expanzivní fiskální politika.
3ECONOMIC AND MONETARY DEVELOPMENTS IN NON-EURO AREA EU MEMBER STATES
HOSPODÁŘSKÁ AKTIVITA Růst reálného HDP v členských státech EU mimo eurozónu zůstal v roce 2007 silný (viz tabulka 6) 9.
ECONOMIC ACTIVITY Real GDP growth in the noneuro area EU Member States remained robust in 2007 rapid credit growth and an expansionary fiscal stance also contributed to robust growth in domestic demand.
I když tento trend silné hospodářské aktivity bylo možné pozorovat ve všech zemích, meziroční tempo růstu se značně lišilo.
(see Table 6).9While this pattern of strong economic activity was widely observed across countries, annual growth rates differed considerably.
Průměrné meziroční tempo růstu reálného HDP bylo nejvyšší v pobaltských státech a na Slovensku, kde dosahovalo zhruba 8 %.
Annual average real GDP growth was highest in the Baltic States and Slovakia, where it stood around 8%.
V České republice, Polsku a Rumunsku byl průměrný meziroční růst reálného HDP také velmi silný a pohyboval se mezi 6,0 % a 6,5 %.
In the Czech Republic, Poland and Romania, annual average real GDP growth was also very strong, at between 6.0% and 6.5%.
Růst reálného HDP byl nejnižší v Dánsku 1,8 % a Maďarsku 1,3 %.
Real GDP growth was lowest in Denmark and Hungary, at 1.8% and 1.3% respectively.
Na Kypru, na Maltě, ve Švédsku a ve Velké Británii zůstal růst silný na hodnotách mezi 2,8 % a 4,4 %.
In Cyprus, Malta, Sweden and the United Kingdom, growth remained robust between 2.8% and 4.4%.
Příspěvek čistého vývozu k růstu byl u většiny členských států EU mimo eurozónu navzdory solidnímu růstu zahraniční poptávky záporný, neboť silná poptávka po dovozu překonala růst vývozu.
Net exports contributed negatively to growth in most noneuro area EU Member States, despite solid growth in foreign demand, as strong demand for imports outpaced export growth.
Příspěvek čistého vývozu k růstu reálného HDP byl významně kladný pouze v Maďarsku, na Maltě, na Slovensku a ve Švédsku.
The contribution of net exports to real GDP growth was significantly positive only in Hungary, Malta, Slovakia and Sweden.
Celkově růst vývozu zůstal v roce 2007 silný, ačkoli v mnoha zemích v porovnání s rokem 2006 zpomalil.
Overall, export growth in 2007 remained robust, although it decelerated in most countries compared with 2006.
Růst vývozu byl podporován silnou poptávkou u klíčových obchodních partnerů a značným přílivem přímých zahraničních investic v posledních letech, zatímco silný růst dovozu byl podpořen výraznou domácí poptávkou a poměrně vysokou dovozní náročností vývozu.
Growth in exports was supported by strong demand in key trading partners and sizeable foreign direct investment inflows in recent years, while strong import growth was underpinned by robust domestic demand and the relatively high import content of exports.
K členským státům EU mimo eurozónu, na které se odkazuje v této kapitole, patří 14 členských států EU mimo eurozónuv období do konce prosince 2007 (tj. Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Rumunsko, Slovensko, Švédsko a Velká Británie).
The noneuro area EU Member States referred to in this section comprise the 14 EU Member States outside the euro area in the period to the end of December 2007 (i.e. Bulgaria, the Czech Republic, Denmark, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Romania, Slovakia, Sweden and the United Kingdom).
Ve většině členských států EU mimo eurozónu byla hlavním faktorem hospodářské aktivity domácí poptávka.
In most noneuro area EU Member States, economic activity was driven by domestic demand.
Soukromou spotřebu stimuloval zvyšující se nárůst reálných disponibilních příjmů spojený s výrazným růstem mezd a zvyšující se zaměstnaností.
Private consumption was spurred by increasing gains in real disposable income, associated with accelerated wage increases and rising employment.
Růst hrubé tvorby fixního kapitálu využíval mj. delšího období příznivých finančních podmínek a v mnoha zemích silnějšího přílivu strukturálních fondů EU.
Growth in gross fixed capital formation benefited inter alia from an extended period of favourable financing conditions and a stronger inflow of EU structural funds in many countries.
Ve většině
In the majority of countries,
Tabulka 6 Růst reálného HDP v členských státech EU mimo eurozónu a v eurozóně
Table 6 Real GDP growth in the noneuro area EU Member States and the euro area
eurozónu se blížila průměru v eurozóně nebo jej mírně převyšovala (mezi 0,7 % a 3 %).
Romania (between 4.9% and 10.1%), and stood close to or moderately above the euro area average in most other noneuro area EU Member States (between 0.7% and 3.0%).