natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Za prvé, státní dluhopisyemitují především ústřední vlády, které v roce2004 představovaly 94,3% nesplacených
The share ofdebt securities issued by central government has been steadily declining since 1998, while the share of debt securities issued by othergeneral government almost doubled between 1998 and 2004.
1Ukazatele růstu jsou založeny na finančních transakcích a jsou upraveny z hlediska reklasifikací, přecenění, kolísání devizovýchkurzů a ostatních změn, které nevyplývají z transakcí.
Second, regarding the breakdown of government debt securities by maturity, longterm debtaccounted for around 91.6% of outstanding debt securities at the end of 2004.
Bližší podrobnosti jsou uvedeny v technické poznámce týkající se částí 4.3a 4.4 v části nazvané „Statistika v eurozóně“ v Měsíčním bulletinu ECB.
The table belowshows that the share of shortterm debt declined between 1998 and 2000 but subsequently roseagain.
ECBVýroční zpráva2004
Over time, the relative importance of floating-rate issueshas decreased substantially, from 12.3% of the total in 1998 to 7.6% in 2004.
Členění nesplacených dluhových cenných papírů emitovaných vládami zemí eurozóny
Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
(v % z dluhových cenných papírů emitovaných vládními institucemi; konec období)
(as a percentage of total debt securities issued by general government; end of period)
Graf B Výnosové rozpětí dlouhodobých státních dluhopisů ve srovnání s Německem1)
Chart B Longterm government bond yield spreads against Germany
(v bazických bodech; měsíční údaje)
(basis points; monthly data)
Zdroje: BIS a výpočty ECB.1) Výnosem z dlouhodobého státního dluhopisu se rozumí výnos z dluhopisů s desetiletou nebo nejbližší možnou splatností.
Sources: BIS and ECB calculations.1) Longterm government bond yields refer to ten-year bonds or to the closest available bond maturity.
Jednímz faktorů určujících toto sbližování mohl být fiskální vývoj v Německu, kde došlo v obdobílet 2001 až 2004 ke zhoršení podílu dluhu na HDPve srovnání s tímto ukazatelem ve všechostatních zemích eurozóny kromě Francie.
where the share of floating-rate debt securities is 20.7%, is the only country significantly abovethe euro area average.
Z údajů, které jsou k dispozici, vyplývá, že ty země, které zaznamenaly zlepšení v podílu dluhuna HDPve srovnání s tímto ukazatelem v Německu v období mezi rokem 2001 a 2004,
Asshown in Chart B, however, there are differences between government bond yields across euroarea countries, which could reflect differences in liquidity and credit risk.
2) s Německem a změny výnosových rozpětí mezi roky 2001 a 2004
Chart C Changes in relative debt-to-GDPratios against Germany1) and changes inyield spreads2) between 2001 and 2004
(osa X: v procentních bodech; osa Y: v bazických bodech)
(x-axis: in percentage points; y-axis: in basis points)
Nejlépe je tato výhodapro veřejnost zřejmá ve výrazně nižšímpodílu státních rozpočtů vynakládaných nasplátky úroků.
The financing advantage of the German government over all other euro areagovernments in terms of basis points was inthe double-digit range until early 2001.
Zdroj: Eurostat a ECB.1) Osa X: změna rozdílu mezi poměrem dluhu k HDPv Německua poměrem dluhu k HDPv ostatních zemích eurozóny mezi roky2001 a 2004.2) Osa Y: pokles výnosových rozpětí ve srovnání s německýmidesetiletými státními dluhopisy mezi lednem 2001 a listopadem2004.Poznámka: Graf by měl být interpretován následovně (jakopříklad je použita Belgie): Poměr dluhu k HDPbyl v Belgii 108%v roce 2001a 95,6 % v roce 2004, zatímco v Německu činil 59,4% v roce 2001 a 66 % v roce 2004.
Fromthat time the spreads between ten-yeargovernment bond yields of other euro areacountries and comparable German bondyields declined constantly, reaching a low atthe end of 2003. The most significantdecreases in yield spreads have beenexperienced in Belgium, Greece, Italy,Portugal and Spain.
Rozdíl mezi poměrem dluhuk HDPv Německu a v Belgii tedy v roce 2001 činil 48,6 % a vroce 2004 29,6 %. Tento rozdíl se tedy v období 2001 až 2004snížil o 19 procentních bodů, jak ukazuje osa X. Ve stejnémobdobí se rozpětí mezi belgickými a německými státnímidluhopisy snížilo o 28 bazických bodů, což je znázorněno na o se Y. Rovná plná čára představuje odpovídající regresní přímku.
One of the factorsunderlying this convergence may have beenthe fiscal developments in Germany, where,between 2001 and 2004, the debt-to-GDPratio worsened relative to that of all other euroarea countries except France.
Za prvé, existuje potřebavýznamné fiskální konsolidace:makroekonomická stabilita se zásadnímzpůsobem opírá o trvalou udržitelnost veřejnýchfinancí, jíž se rozumí schopnost vlády uhraditsvé nesplacené závazky (viz Box 9).Dodržování fiskálního rámce EU a přísnéuplatňování pravidel má rozhodující významvzhledem k tomu, že přispívá k trvaléudržitelnosti veřejných financí v Evropskéměnové unii (European Monetary Union,EMU).
Sources: Eurostat and ECB.1) X-axis: decrease in the relative debt-to GDP ratio against Germany, i.e. in the difference between the debt-to-GDP ratioof Germany and that of other euro area countries, between2001 and 2004.2) Y-axis: decrease in yield spreads against German ten-yeargovernment bonds between January 2001 and December2004.Note: The chart should be read as follows, using Belgium as anexample.
ECBVýroční zpráva2004
The debt-to-GDP ratio in Belgium was 108.0% in2001 and 95.6% in 2004, while in Germany it was 59.4% in2001 and 66.0% in 2004.
eurozóny má deficity blížící se této hodnotěnebo vyšší, zdůrazňuje naléhavost potřebyposílit pozici veřejných financí.
Thus, the difference between thedebt-to-GDP ratio of Germany and that of Belgium – a relativedebt-to-GDP ratio of Belgium against Germany – was48.6% in 2001 and 29.6% in 2004.
Zlepšenéhospodářské prostředí nabízí optimálnípříležitost zrychlit proces fiskální konsolidace.Na snížení rozpočtové nerovnováhy by měly býtvyčleněny růstové dividendy přesahujícípředpokládané daňové příjmy.
This difference decreasedbetween 2001 and 2004 by 19.0 percentage points – animprovement in the relative debt-to-GDP ratio against Germany – as shown on the x-axis.
Země s nadměrnými deficity by měly co nejrychlejizjednat v této věci nápravu a splnit své závazky.
Over the same period, thespread between Belgian and German government bond yieldsdecreased by 28 basis points, as shown on the y-axis.
FISKÁLNÍ POLITIKA A MAKROEKONOMICKÁ STABILITA
Thestraight solid line represents the fitted regression line.
Vtomto boxu jsou analyzovány hlavní vlivy fiskální politiky na makroekonomickou stabilitua cenový vývoj a rovněž způsob, jímž fiskální rámec EU tyto vlivy odráží.
Available data suggests that those countriesthat experienced an improvement in theirdebt-to-GDP ratio relative to Germanybetween 2001 and 2004 also experienced adecrease in longterm yield spreads vis-à-vis German government bonds, as depicted by thepositive relationship in Chart C. Althoughother factors, mainly related to the liquidity of the bonds, may also be of importance, this may be regarded as a first indication that investors tosome extent take into account the fiscal positions of euro area governments when pricingbonds.
Aktivní vládní opatření, tj. aktivnízměny státních příjmů nebo výdajů mohou ovlivňovat hospodářský růst a ceny, prostřednictvímjejich dopadu na celkovou poptávku a celkovou nabídku.
Overall, recent trends in the structure of government financing reflect the significantmacroeconomic advantage which has arisen in conjunction with the move to more stabilityoriented policies over the last decade.
Jejich automatická povaha je činí včasnějšími apředvídatelnějšími, zatímco jejich symetrické působení nezasahuje v průběhu hospodářskéhocyklu do výše státního dluhu.
The most visible benefit for the public is thesignificantly lower proportion of government budgets spent on interest payments.
Co se týče střednědobých fiskálních dopadů, struktura fiskálních politik je důležitá zejménapro trvalou udržitelnost veřejných financí a potenciální hospodářský růst.
FISCAL PLANS FOR 2005The latest update of the stability programmessuggests that, despite some progress, too littleis planned to address the problem of budgetdeficits and that comprehensive structuralreform agendas are still lacking.
Trvalou fiskálníudržitelnost lze popsat jako schopnost vlády uhradit své nesplacené závazky.
For 2005 theaverage deficit for the euro area as a whole isexpected to decline by about half a percentagepoint of GDP.
Podíl vládníhodluhu na HDPdává v tomto směru určité vodítko, přestože je třeba vzít v úvahu také jiné prvky,jako například podmíněné a implicitní vládní závazky.
Both a marginal decline in interest expenditure and a moderateimprovement of the primary balance shouldcontribute to this development.
Co se týčepotenciálního hospodářského růstu, fiskální opatření, která zlepšují „kvalitu“ veřejných financí,mohou mít pozitivní vliv na tempo hospodářského růstu slučitelné s cenovou stabilitou.Například vládní výdaje na fyzický a lidský kapitál mohou zlepšit kvalitu výrobních faktorů.Daňové sazby mají navíc vliv na motivaci k práci, úsporám, investicím a inovacím.
Economicgrowth is expected to stay near potential.However, about half the euro area countries,i.e. Germany, Greece, France, Italy, the Netherlands and Portugal, are projected tocontinue to report deficits close to or at 3%of GDP. Only a few are projected to be in a
Pravidla mohou kromě toho zakotvit konkrétní předpoklady a tímposkytují hospodářským subjektům orientační pokyny ohledně budoucí fiskální politiky v případě otřesů a umožňují dlouhodobé plánování v soukromém sektoru.
The fact that the euro area average deficit isnear the 3% reference value and that a numberof countries have deficits close to or abovethis value underlines the urgent need tostrengthen the position of public finances.
Pravidla musejí býtpochopitelně dodržována, pokud mají být tyto přínosy naplňovány.
Theimproved economic environment offers a goodopportunity to accelerate the process of fiscalconsolidation.
Přínosy následujícíchpravidel jsou dokonce vyšší v měnové unii, jakou představuje EMU, kde jakékoli deformacefiskálních pobídek mohou být dále násobeny.
Growth dividends in the formof higher than expected tax revenues shouldbe assigned to reducing budget imbalances.Countries with excessive deficits shouldcorrect this situation as soon as possible andfulfil their commitments.
Fiskální pravidlav měnové unii musejí být aplikovatelná přímočařejším způsobem, neboť se vztahují na všechnyčlenské země jednotným způsobem s cílem zjistit rovné zacházení. Transparentní fiskálnírámec také zvyšuje povědomí o finančních trzích a veřejnosti obecně a může posílit dodržovánípravidel.
It is also desirable that those euro areacountries which do not have a budgetaryposition close to balance or in surplus, but arenot in an excessive deficit situation either,progress with budgetary consolidation in linewith the Eurogroup agreement of October2002, according to which underlying deficitratios should be cut by at least 0.5 percentagepoint of GDP per year.
Střednědobý rámec, založený na pravidlech přijatých v rámci EMU, zohledňuje zřetelekrátkodobé stabilizace i dlouhodobé trvalé udržitelnosti.
CONSOLIDATION IN LINE WITH PRIORCOMMITMENTS NEEDEDPublic finances face three major challengesin the euro area.
Referenční hodnoty pro rozpočtovýdeficit a státní dluh jsou způsobem, jak prosazovat odpovědné fiskální chování.
First, there is a needfor substantial fiscal consolidation:macroeconomic stability hinges significantlyon the sustainability of public finances, whichis the ability of a government to meetits outstanding obligations (see Box 9).Compliance with the EU fiscal framework andthe strict application of the rules are criticalbecause this contributes to the sustainabilityof public finances in EMU.
Zdravé fiskální politiky usnadňují měnovou politiku vytvářením prostředí stabilníchekonomických podmínek jak z krátkodobého, tak z dlouhodobého hlediska.
FISCAL POLICY AND MACROECONOMIC STABILITY
SPOLEHLIVÁ STATISTIKA JE ZÁKLADEM KREDIBILITYFISKÁLNÍHO RÁMCEZa třetí, integrita finanční statistiky státníchfinancí je nezbytným předpoklademvěrohodnosti fiskálního rámce EU.
Discretionary measures, i.e. active changesto government revenue or expenditure, can affect economic growth and prices, via their effecton both aggregate demand and aggregate supply.
Rozsáhlérevize minulých údajů o deficitech – které bylynezbytné například v případě Řecka v roce 2004– evidentně narušují důvěru veřejnosti akredibilitu celého rámce.
Experience over the last few decades hasshown, however, that discretionary fiscal fine-tuning, aimed at stabilising the economy, oftenproves to be pro-cyclical.
Podkopávají přesné avčasné určení nerovnováhy a potřeb úprav, cožmůže způsobit závažné prodlevy v zaváděnípolitických opatření.
Moreover, the asymmetrical use of fine-tuning measures (mainlyduring downturns and to a much lesser extent during upswings) has led to higher fiscal deficitsover time.
STRUKTURÁLNÍ REFORMY MAJÍ I NADÁLE ZÁSADNÍVÝZNAMDruhou výzvou pro veřejné finance v eurozóněje potřeba začlenit plány fiskální konsolidacedo programu strukturálních reforem, který byakcentoval růst, konkurenceschopnost azaměstnanost.
As regards mediumterm fiscal effects, the setting of fiscal policies is particularly importantfor the sustainability of public finances and potential economic growth.
To by rovněž přispělo k zakotvení rozpočtového vývoje domechanismů bližších požadavku trvaléudržitelnosti, zejména v kontextu zvyšujícího sefiskálního zatížení stárnoucí populace.
Fiscal sustainabilitycan be described as the ability of a government to meet its outstanding obligations.
snižují hodnotu postupů multilaterálníhodohledu a oslabují tak účinnost metody „peerpressure“ (nátlak mezi rovnými partnery v ekonomických vztazích).
Economic confidence is thus enhanced, long-termdecision-making (e.g. for private investment) is facilitated and financial conditions are morefavourable.
Je proto věcí zásadnídůležitosti, aby byla přijata opatření, kterázajistí spolehlivé sestavování a včasnévykazování statistiky týkající se státníchfinancí.
As regards potential economic growth, fiscal measures that improve the “quality”of public finances can have a beneficial effect on the economic growth rate compatible withprice stability.
Všechny členské státy by měly přivykazování výdajů a příjmů respektovatevropská účetní pravidla.
For example, government expenditure on physical and human capital mayimprove the quality of production factors.
Jak zdůraznila Rada ECOFIN dne 2. června 2004, rozpočtovástatistika nesmí podléhat politickým anivolebním cyklům.
Furthermore, tax rates have an impact on incentivesto work, save, invest and innovate.
VÝVOJ DEVIZOVÝCH KURZŮ A PLATEBNÍ BILANCE
Higher growth, in turn, supports sustainability, as existingdebt is serviced by a larger economic base.
EURO I NADÁLE POSILOVALO V DŮSLEDKU ŠIROCEZALOŽENÉHO OSLABOVÁNÍ AMERICKÉHO DOLARUNa devizových trzích byly v průběhu prvníchdevíti měsíců pohyby hlavních bilaterálnícheurových devizových kurzů relativně mírné,zejména ve srovnání s výrazným posílením eurav předcházejících dvou letech.
Setting fiscal policy in accordance with rules is generally preferable to an ad hoc approach.Rules can discourage an undue focus on shortterm gains and a disregard for longerterm costs.Furthermore, rules can anchor expectations, thereby giving economic agents guidance onfuture fiscal policy in the event of shocks and thus facilitating longerterm planning in theprivate sector.
Na konci roku 2004 euro praktickyzaujalo pozici mírně nad úrovní na začátkuroku.
For instance, a larger deficit bias may ariseas, with a single currency and more integrated financial markets, the impact of a country’shigher debt level on interest rates is smaller than before.
Vtomto vývoji se projevovalo výraznézhodnocení vůči americkému dolaru, asijskýmměnám navázaným na měnu Spojených států stav menší míře také vůči japonskému jenu.Zmíněný vývoj byl částečně kompenzovánoslabováním eura vůči měnám některých méněvýznamných obchodních partnerů eurozóny(švýcarský frank, norská koruna a korejskýwon) a rovněž měnám několika novýchčlenských států EU.
Fiscal rules in a monetary union needto be applicable in a straightforward manner, given that they need to apply to all membercountries in a uniform way in order to ensure equal treatment. A transparent fiscal frameworkalso raises awareness in the financial markets and the public at large, and can help to enforcecompliance with the rules.
schodku běžného účtu Spojených států k očekávání jejich vyšších výnosů a tímpodpoření americké měny.
The medium-term, rule-based framework adopted in EMU takes into account both short-termstabilisation and longterm sustainability considerations.
Vobdobí od květnado poloviny října 2004 kurz eura kolísal v úzkém pásmu.
The reference values for the budgetdeficit and government debt are ways of promoting responsible fiscal behaviour.
Euro nejprve mírně posílilo v důsledku postupně se zlepšujících vyhlídekekonomiky eurozóny a předběžných signálůhospodářského růstu šířících se ze sektoruvývozu do oblasti domácí poptávky.
A mediumterm budgetary position close to balance or in surplus contributes to shortterm economicstabilisation via the free operation of automatic stabilisers, while preventing excessive deficitsin the future and ensuring improvements in the sustainability of public finances by inducinglower government debt ratios.
Zároveň sezdály být faktorem, který vyvíjí obnovený tlakna oslabení amerického dolaru a japonskéhojenu obavy hospodářských subjektů trhutýkající se perspektiv budoucího globálníhorůstu, motivované zejména geopolitickounejistotou a rostoucími cenami ropy.
From the perspective of a central bank whose primary objective is to maintain price stability,the focus of fiscal policy analysis is on the impact of fiscal policies on inflation andmacroeconomic stability because these policies form part of the environment in whichmonetary policy has to operate.
Vprůběhutohoto období bylo euro obchodováno v relativně úzkých pásmech vůči všem hlavnímměnám.
Sound fiscal policies facilitate monetary policy by creating anenvironment of stable economic conditions, in both the short and long term.
Na základě podrobnějšího rozboru euro po svémposílení v lednu a únoru 2004 ztratilo část svéhodnoty získané v předchozím období přizlepšování celkového hospodářského výhledu aposunu v hodnocení základních sil ovlivňujícíchdevizové kurzy.
ECB Annual Report 2004
dosáhl svého mnohaletého minima vůči euru,libře šterlinků a japonskému jenu.
2.6EXCHANGE RATES AND BALANCE OFPAYMENTS DEVELOPMENTS
pásmu nebo se jejich vztah centrální parity vůčieuru nezměnil.
Within given expenditure budgets,productive investments in infrastructure andhuman capital should be prioritised.
Vprvních dvou měsících roku 2005 eurooslabilo vůči většině významných měn, zejménavůči americkému dolaru.
Atthe end of 2004 the euro stood in effectiveterms moderately above its level at thebeginning of the year, reflecting a significantappreciation against the US dollar, the Asiancurrencies pegged to the US currency and, to asmaller extent, the Japanese yen.
Vývoj devizovýchkurzů eura byl v tomto období ovlivněn signályvýrazné hospodářské aktivity ve Spojenýchstátech, zatímco obavy trhu týkající se deficituběžného účtu Spojených států zřejmě poněkudustoupily do pozadí.
This waspartially counterbalanced by the depreciationof the euro against the currencies of somesmaller trading partners of the euro area (the Swiss franc, the Norwegian krone and the Korean won) as well as the currencies ofseveral of the new EU Member States.
Dne 24. února 2005, bylnominální efektivní kurs eura přibližně 1,4 %pod úrovní z počátku roku.
It is therefore of vitalimportance that action be taken to ensure thereliable compilation and timely reporting ofgovernment finance statistics.
Jeho oslabováníodráželo oslabování vůči americkému dolaru,čínskému renminbi a v menší míře také vůčijaponskému jenu a libře šterlinků, tedy měnám,které mají poměrně velkou váhu v indexuefektivního devizového kurzu eura.
All Member States should respect the European accountingrules when reporting expenditure and revenues.As stated by the ECOFIN Council on 2 June2004, budgetary statistics must not bevulnerable to political and electoral cycles.
Na konci roku 2004 se euro v nominálnímefektivním vyjádření ocitlo – měřeno vůčiměnám 23 významných obchodních partnerůeurozóny – o 2,3 % nad úrovní ze začátku roku.Celkové posílení v roce 2004 zakrývá pohybyeura působící jako protiváha vůči řaděpartnerských měn zahrnutých v indexuefektivního devizového kurzu.
In more detail, after the appreciation of the eurolevelled off in January and February 2004, theeuro reversed some of its earlier gains amid animprovement in the global economic outlookand shifting market perceptions about thefundamental forces affecting exchange rates.At that time, there were increasing signs thatthe recovery was taking hold in the United States and Japan, while the outlook for the euroarea continued to be more subdued.
Vkonkrétnějšírovině euro výrazně posílilo vůči americkémudolaru a rovněž vůči čínskému renminbi ahongkongskému dolaru, neboť obě měny jsounavázány na americký dolar.
This servedto switch the market’s attention from the largeand persistent US current account deficittowards expectations of higher returns in the United States, thereby providing support to the US currency.
Dne 31. prosince2004 činil kurs eura k americkému dolaru 1,36a byl tedy přibližně o 8,2% silnější než nazačátku roku.
Between May and mid-October2004 the euro strengthened slightly, amid agradually improving outlook for the euro areaeconomy as tentative signs emerged ofeconomic expansion spreading from the exportsector to domestic demand.
Vprůběhu téhož období europosilovalo také vůči japonskému jenu (o 3,7 %)a na konci roku byl jeho oficiální kurz 139,7japonského jenu.
At the same time,market concerns about the outlook for globalgrowth – fuelled mainly by geopoliticaluncertainty and soaring oil prices – appearedto be putting some renewed downward pressure
Vůči libřešterlinků zůstal kurz eura na konci rokunezměněný; představoval 0,71 GBP– vesrovnání s úrovní ze 2. ledna 2004.
ECB Annual Report 2004
Reálný efektivní devizový kurz eura – nazákladě nákladových a cenových ukazatelů –pokračoval v roce 2004 rovněž v růstu v souladuse zvýšením nominálního efektivníhodevizového kurzu (viz Graf 29).
As of mid-October, however,the euro strengthened significantly against the US currency, as well as against several Asiancurrencies, given their formal or informal pegto the dollar.
Ve čtvrtémčtvrtletí 2004 ukazatele reálného efektivníhodevizového kurzu eura byly značně vyšší než vprvním čtvrtletí 1999 a hodnoty vycházející zvývoje spotřebitelských cen a cen výrobců bylyvelmi blízko maximu úrovní zaznamenaných vprůběhu uplynulých deseti let.
This occurred in the context of abroad-based weakening of the US currency inthe last quarter of 2004. During this quarter the US dollar reached multi-year lows against theeuro, the pound sterling and the Japanese yen.
Kyperská libra také mírněposílila, zatímco lotyšský lat, který byl částečněnavázán na americký dolar, vůči euru oslaboval.S účinností od 1. ledna 2005 byl ovšem lotyšskýlat navázán na euro v poměru 0,702804 LVLaod té doby byl obchodován v podstatě zastanovený kurz.
Witheffect from 1 January 2005, however, the Latvian lats has been pegged to the euro at LVL 0.702804, and has since traded close tothe peg rate.
Maltská lira si zachovávalavůči euru poměrně stabilní kurz v roce 2004 azohledňovala dominantní postavení eura v měnovém koši, který je základem navázání naeuro.
The Maltese lira remainedrelatively stable against the euro in 2004,reflecting the dominant weight of the euro inthe currency basket underlying its peg.
PŘEBYTEK BĚŽNÉHO ÚČTU SE V ROCE 2004 MÍRNĚZVÝŠILPřebytek běžného účtu eurozóny se v roce 2004zvýšil z 22,2 mld. eur v roce 2003 (0,3 % HDP)na 40,2 mld. eur (tj. přibližně 0,5% HDP).
Thisoverall appreciation in 2004 concealscounterbalancing movements of the euroagainst a number of partner currencies includedin the effective exchange rate index.