natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Centrem pozornosti se místo snižování nezaměstnanosti stalo zajišťování podmínek pro plnou zaměstnanost a celkový cíl: dosáhnout do roku 2010 míry zaměstnanosti v EU ve výši 70 % a zvýšit podíl zaměstnaných žen na více než 60 %.
The improvements in the unemployment rate were more modest; down from 9.8% to 7.4% for the EU15 and from 9.3% to 7.9% for the EU256(see charts 2, 3 and 5) and the issue of youth employment remains a major concern (see section 3.3).
Nárůst míry zaměstnanosti mezi lety 1997 až 2006 odráží hlavně vyšší zapojení trhu práce (viz graf 4, jenž ukazuje navýšení o 3,7 procentních bodů pro země EU-15 a o 2,8 procentních bodů pro země EU-25).
The success of the open method of coordination of the EES was acknowledged at the Lisbon European Council (March 2000) and a new strategic goal for the next decade was agreed upon; namely, the European Union should become the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion.
Oproti tomu zvýšení míry nezaměstnanosti bylo mírnější: z 9,8 % poklesla na 7,4 % pro země EU-15 a z 9,3 % na 7,9 % pro země EU-256 (viz grafy2, 3 a 5); hlavním problémem nadále zůstává nezaměstnanost mladých lidí (viz odstavec 3.3).
Also, the focus was shifted from the reduction of unemployment to regaining the conditions of full employment and that the overall aim should be to raise the EU employment rate to 70% and increase the number of employed women in to more than 60% by 2010.
7 Zdroj: „Zaměstnanost v Evropě 2005“, kapitola 2.
7 Source “Employment in Europe 2005”, chapter 2
10 let evropské strategie zaměstnanosti k h st oc
10 years of the European Employment Strategy k h s to c
Evropská rada v Lisabonu na svém jarním zasedání debatovala o pokroku v provádění strategie, která zahrnovala celou řadu dalších otevřených metod koordinace (vzdělávání, sociální začleňování, důchody atd.).
The Lisbon European Council discussed progress in the delivery of the Strategy, which covered a number of other open methods of coordination (education, social inclusion, pensions, etc.), every year at a spring European Council.
Následující zasedání Evropské rady doporučila stanovit nové nebo posílit stávající priority, například kvalitu práce (Nice, prosinec 2000), aktivní stárnutí a celoživotní učení (Barcelona, březen 2002).
Subsequent European Councils recommended new or strengthened priorities such as quality in work (Nice, December 2000), active ageing and lifelong learning (Barcelona, March 2002).
Tyto priority byly začleněny do každoročních hlavních směrů zaměstnanosti společně s cíli týkajícími se míry zaměstnanosti.
These priorities were integrated into the annual Employment Guidelines together with the employment rate targets.
2.2 „Práce, práce, práce“: pracovní skupina pro evropskou zaměstnanost
2.2 “Jobs, jobs, jobs”; the European Employment Taskforce
V roce 2003 byla ESZ předmětem hodnocení po pěti letech.
In 2003, the EES was subject to a fi ve year evaluation.
Bylo konstatováno, že v oblasti vytváření pracovních míst, snižování trendu dlouhodobé nezaměstnanosti, snižování zdanění práce za nízkou mzdu a šíření celoživotního učení a politiky rovných příležitostí pro ženy a muže bylo dosaženo významného pokroku.
Considerable progress was noted in terms of job creation, curbing long term unemployment, reducing taxation of low paid labour, and spreading lifelong learning and equal opportunity policies for women and men.
Ukázalo se však, že strategii je nutno více zaměřovat na její priority a na zlepšení fungování správy věcí veřejných.
However, it became clear that the Strategy needed to be more focused on priorities and improved governance.
Hlavní směry zaměstnanosti z roku 2003 byly proto orientovány na tři hlavní priority: plnou zaměstnanost, kvalitu práce a sociální začleňování, a dále také na řadu nově specifi ko-vaných cílů (zejména v oblasti celoživotního učení).
The 2003 Employment Guidelines were therefore articulated on the three overarching priorities of full employment, quality in work and social inclusion, as well as a number of newly quantified targets (notably in the field of lifelong learning).
Později téhož roku byla pracovní skupina, jíž předsedal bývalý nizozemský ministerský předseda Wim Kok, pověřena k tomu, aby provedla nezávislou hloubkovou analýzu klíčových problémů spojených s politikou zaměstnanosti.
Later that year, a taskforce headed by Wim Kok, former Prime Minister of the Netherlands, was charged with carrying out an independent in-depth examination of key employmentrelated policy challenges.
Úkolem skupiny bylo definovat praktická reformní opatření, jež by měla maximálně přímý a okamžitý dopad na schopnost členských států implementovat revidovanou evropskou strategii zaměstnanosti a dosáhnout cílů v ní stanovených.
The taskforce was to identify practical reform measures that would have the most direct and immediate impact on the ability of Member States to implement the revised European Employment Strategy and to achieve its objectives and targets.
10 let evropské strategie zaměstnanosti sílení aktivních politik trhu práce a zacílením na zranitelnější skupiny populace, například ženy, starší osoby nebo etnické menšiny; zvýšit investice do lidského kapitálu, především do celoživotního učení; a zlepšit fungování správy věcí veřejných v oblasti zaměstnanosti prostřednictvím mobilizace všech společenských aktérů.
10 years of the European Employment Strategy
Skupina také poukázala na potřebu zvýšit efektivitu
The taskforce report (“Jobs, Jobs, Jobs – Creating more employment in Europe”) presented the main challenges and priorities for increasing employment in Europe: increasing adaptability of workers and enterprises; making work a
LET řízení migrace pracovních sil s ohledem na ubývání populace v produktivním věku a na nutnost zlepšit integraci trhů práce zemí, jež nejsou členy EU.
YEARS real option for all through strengthening active labour market policies and targeting more vulnerable groups like women, older people and ethnic minorities; investing in human capital, especially in lifelong learning; and improving governance for employment by mobilising all actors in society.
Zjištění uvedená v této zprávě se stala v roce 2004 inspirací pro doporučení ohledně zaměstnanosti pro jednotlivé členské státy (včetně 10 nových členských zemí) a byla zařazena do hlavních směrů zaměstnanosti pro rok
The taskforce also sought more effective management of labour migration in view of a shrink- of the European Employment Strategy ing working age population and the need to improve labour market integration of non-EU nationals.
evropské strategie zaměstnanosti
The findings of the report inspired the 2004 Employment recommendations to Member States (covering the ten new Member States as well) and were mainstreamed in the 2005 Employment Guidelines.
Zpráva skupiny také zdůraznila rozsáhlé zkušenosti s reformami zaměstnanosti v celé EU a potenciál, který nabízí vzájemná výměna poznatků mezi členskými státy.
The taskforce report also stressed the wide experience with employment reforms throughout the EU and the potential for mutual learning between Member States.
Od roku 2004 proto Komise zařadila činnosti spojené s rovným procesem posuzování a výměnou dobrých zkušeností do programu vzájemné výměny poznatků8 v rámci fi finančního nástroje, na nějž se vztahuje článek
Therefore, from 2004 onwards the Commission integrated the activities of peer review and exchange of good practices into a mutual learning programme8 under the financial instrument covered by Article 129 (currently the “PROGRESS” programme9).
2.3 Přizpůsobení ESZ rozšiřování EU
2.3 Adapting the EES to EU Enlargement
Od konce 90. let bylo jedním z cílů Komise zajistit to, aby kandidátské země definovaly politiky zaměstnanosti, jež by je připravily na vstup do Unie.
Since the late 1990s, an objective of the Commission has been to ensure that candidate countries define employment policies that prepare them for membership of the Union.
Hlavním záměrem bylo, aby tyto země postupně přizpůsobovaly své instituce a politiky evropské strategii zaměstnanosti, a umožnily tak plnou implementaci hlavy smlouvy týkající se zaměstnanosti ihned po přistoupení.
The intention is that progressively these countries will adjust their institutions and policies to the European Employment Strategy, thus allowing the full implementation of the Employment Title of the Treaty as from Accession.
Hladké integraci nových členských států (při rozšíření Unie nejprve na 25 zemí v roce 2004 a následně v roce 2007 na 27 zemí) pomohla rozsáhlá a propracovaná příprava na plné přistoupení k ESZ prostřednictvím společných akčních plánů.
In enlarging first to 25 in 2004, and then 27 in 2007, the extensive and elaborate preparation for full membership of the EES via the Joint Action Plans helped ensure the smooth integration of the new Member States.
Růst míry zaměstnanosti díky ženám a starším pracovníkům
2.4 Globalisation and an ageing Europe: revising the Lisbon Strategy
V uplynulých deseti letech se na vytváření pracovních příležitostí v zemích EU-25 podílela obě pohlaví i všechny věkové kategorie, nicméně největší nárůst byl zaznamenán u míry zaměstnanosti žen (6,2 procentních bodů) a starších pracovníků (7,9 procentních bodů).
While both genders and all main age groups participated in the job creation in the EU25 over the past ten years, the strongest growth was recorded in the employment rates for women (6.2 percentage points) and older workers (7.9 percentage points).
Vyjádřeno čistým nárůstem zaměstnanosti to znamená, že na ženy připadá 62%, a pokud jde o věkové kategorie, starší pracovníci (55–64 let) představují asi jednu čtvrtinu (viz grafy 7 a 8).
In terms of the net increase in employment, women accounted for 62%, and with regard to age groups, older workers (aged 55-64) around a quarter (see charts 7 and 8).
Na počátku roku 2005 Evropská unie stála (a do značné míry stále ještě stojí) před vážnými strukturálními potížemi.
In the beginning of 2005, the EU was (and still largely is) facing serious structural difficulties.
Stárnoucí populace a pokles ekonomické výkonnosti vyvolaly silný tlak na evropský sociální model.
An ageing population and a decline in economic performance have led to a strong pressure on the European social model.
V tomto kontextu navrhla Evropská komise přepracovat lisabonskou strategii takovým způsobem, aby se zaměřila na zajištění silnějšího a trvalejšího růstu a na větší počet kvalitnějších pracovních míst.
It was in this context that the European Commission proposed to revamp the Lisbon Strategy to focus on delivering stronger, longer-lasting growth and more and better jobs.
To zahrnovalo kompletní revizi a integraci vazeb v oblasti makroekonomické, mikroekonomické i v oblasti reforem politiky zaměstnanosti (a otevřených metod koordinace) s cílem maximalizovat spolupráci na národní úrovni s akcemi Společenství a zvýšit jejich efektivitu.
This included a complete revision and integration of macroeconomic, micro-economic and employment policy reform strands (and open methods of coordination), with the aim to maximise the synergies at the national level and Community actions, and to increase their efficiency. ciency.
V průběhu tohoto procesu schválila Evropská rada integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost (2005–2008).
This process saw the approval by the European Council of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs (2005-2008).
Osm hlavních směrů zaměstnanosti se na období tří let stalo součástí balíčku 24 hlavních směrů lisabonské strategie, společně s hlavními směry pro oblast makroekonomiky a mikroekonomiky (oficiálně nazývanými obecné směry ekonomické politiky).
The eight Employment Guidelines are now part of a package of 24 guidelines of the Lisbon Strategy, in conjunction with the macroeconomic and mi-cro-economic guidelines (formally the Broad Economic Policy Guidelines) for a period of three years.
Hlavní rysy ESZ
Features of the EES
3.1 Sociální dimenze
3.1 The social dimension
Růst míry zaměstnanosti je základní podmínkou pro udržení a zvýšení prosperity Evropy a pro udržení a prosazení našeho sociálního modelu v měnícím se světě.
An increase in employment rates is a prerequisite for being able to maintain and increase Europe’s prosperity and for preserving and enhancing our social models in a changing world.
Udržení těchto hodnot vyžaduje neustále se přizpůsobovat novému prostředí, které vzniká díky větší mezinárodní konkurenci, demografické situaci a posunu k novému modelu založenému na znalostech.
Maintaining such values requires constant adaptation to the new environment generated by greater international competition, the demographic situation and the shift to a new paradigm based on knowledge.
Není nutno hledat kompromis mezi ekonomickou a sociální dimenzí ani mezi otázkou efektivity a rovnosti, ani mezi produktivitou a zaměstnaností.
There is no necessary trade-off between the economic and the social dimension, neither between ef- fi ficiency and equity issues, nor between pro- ductivity and employment.
Cílem ESZ je zajistit, aby všechny tyto otázky společného zájmu byly řešeny současně, v rámci koherentní a ucelené politiky.
The purpose of the EES is to ensure that all these common concerns are addressed simultaneously in a coherent and comprehensive policy package.
Zaměstnanost sehrává v této strategii základní ekonomickou i sociální roli, protože pouze zaměstnání většího počtu osob může zajistit to, že se naše společnost vyrovná s demografickými změnami.
Employment plays both an essential economic and social role in the Strategy because it is only by getting more people into work that we can ensure that our societies cope with demographic change.
Aby bylo možno financovat sociální výdaje spojené se stárnutím naší populace, je skutečně třeba zaměstnat více osob všech věkových kategorií.
Indeed, we need more people of all ages in employment to finance social
10 let evropské strategie zaměstnanosti náklady, které jsou v systémech veřejných financí jen zřídka viditelné.
10 years of the European Employment Strategy spending as our populations age.
Zapomeneme-li tedy na sociální dimenzi lisabonské strategie, riskujeme, že později budeme muset nést značné náklady spojené s nápravou, a že tak ohrozíme finanční udržitelnost našich zemí.
Moreover, social inequities in the form of social exclusion and their related compensatory measures have huge hidden costs which are rarely shown in public accounting systems.
A navíc – přestože zásadní složkou evropského sociálního modelu je růst, sám o sobě není účinným nástrojem k boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení, pokud není doprovázen snižováním nerovnosti.
Moreover, while growth is an essential component of the European Social Model, growth alone is not an efficient instrument to fight against poverty and social exclusion, unless it comes with falling inequality.
Ekonomický růst, a dokonce ani vznik pracovních míst, nevede automaticky ke snižování rozdílů v příjmech, chudoby osob pracujících za nízké mzdy nebo rozdílů mezi regiony.
Economic growth and even job creation do not lead automatically to reduced income disparities, inwork poverty, or regional disparities.
Chudoba osob, které mají špatně placenou práci, je spjata s nízkou mzdou, nízkou kvalifikací a často i nejistým a nechtěným zaměstnáváním na částečný úvazek.
Inwork poverty is linked to low pay, low skills, precarious and often undesired part-time employment.
Pro vytvoření udržitelné cesty z chudoby a pro podporu ekonomického růstu a konkurenceschopnosti je zapotřebí kvalitnějších pracovních míst i rozsáhlejších investic do lidského a sociálního kapitálu.
To create a sustainable way out of poverty and to contribute to economic growth and competitiveness, better quality jobs are required as well as enhanced investments in human and social capital.
V rámci ESZ (a ESF) se uskutečňují činnosti, jež směřují k odstranění regionálních rozdílů v oblasti zaměstnanosti, nezaměstnanosti a produktivity práce, a to zejména v zaostávajících regionech.
Within the EES (and the ESF) action has been pursued to reduce regional disparities in terms of employment, unemployment and labour productivity, especially in regions lagging behind.
3.2 Lidský kapitál
3.2 Human capital k
Při rozvíjení dlouhodobého potenciálu EU pro konkurenceschopnost i pro sociální soudržnost jsou rozhodujícími faktory vzdělání a kvalifikace.
Education and training are critical factors to develop the EU’s longterm potential for competitiveness as well as for social cohesion.
Evropa musí zvýšit své úsilí a zlepšit efektivitu i rovnocennost svých vzdělávacích a kvalifi kačníchsystémů.
Europe needs to step up its efforts to improve both the efficiency and the equity of its education and training systems.
Politiky vzdělávání a odborné přípravy by měly být účinnější a měly by zlepšit průměrnou úroveň kvalifikovanosti populace, aby tak byla zajištěna lepší vyváženost mezi kvali- fi fikovaností a potřebami trhu práce, a tím i vyšší k
Education and training policies should increase efficiency by raising the average skill level in the population to ensure a better match between skills and labour market needs and therefore raise both employability and productivity.
Měly by rovněž snížit nerovnost, tedy zlepšit vyhlídky na získání zaměstnání v případě nejvíce potřebných, včetně osob znevýhodněných či přistěhovalců.
They should also reduce inequality by improving the employment perspectives of those most in need, including the disadvantaged and the immigrants.
Vzdělávací systém a systém odborné přípravy by tak mohl napomáhat aktivizačním opatřením a opatřením zaměřeným na podporu soudržnosti – tímto způsobem by bylo zajištěno to, že se všichni občané budou moci, například díky politikám celoživotního učení, v průběhu celého svého života plně uplatnit ve společnosti i v ekonomice.
This would allow education and training systems to contribute to activation and cohesion measures to ensure that all citizens can play their full part in society and the economy over the whole life cycle, e.g. through lifelong learning policies.
Tyto cíle se vzájemně nijak nevylučují, neboť dosáhnout vysoké kvality a dokonalosti nemusí ve vztahu k jednotlivým občanům Evropy nutně znamenat obětovat rovné příležitosti, spravedlivý přístup, zacházení či řešení.
These are not mutually exclusive objectives, since achieving high quality and excellence does not necessarily mean sacrificing equitable opportunities, access, treatment and outcomes for individual Europeans.
3.3 Politiky zaměstnávání mládeže
Skill content of work increased
Rozvoj zaměstnanosti je od roku 1997 doprovázen vzrůstajícími nároky na odbornou způsobilost.
The employment expansion since 1997 has been accompanied by increasing skill content of work.
V důsledku toho vzrostl podíl vysoce kvalifikovaných nemanuálních pracovníků ve struktuře povolání v zemích EU-15 z přibližně 36 % v roce 1997 na téměř 40 % v roce 2006.V souvislosti s tím se podíl nemanuálních pracovníků s nízkou kvalifi ka-cí i kvalifikovaných manuálních pracovníků snížil, a pouze u elementárních povolání byl zaznamenán mírný nárůst přibližně z 9 na 10 %.
Reflecting this, the share of highly-skilled non-manual workers in the overall EU15 occupational structure has increased from about 36% in 1997 to almost 40% in 2006. Correspondingly, both the shares of low-skilled non-manual and skilled manual workers have decreased and only the elementary occupations recorded a slight increase from about 9% to 10%.
V posledních letech se zvýšila dosažená úroveň vzdělání mládeže10 a došlo i k mírnému zlepšení, co se týče snižování počtu osob, které školu opouštějí předčasně (viz graf 10).
The youth educational attainment level10has increased over the last years and there has been a slight improvement in reducing early school leaving (see chart 10).
Je to odrazem větší pozornosti věnované investicím do lidského kapitálu a zvýšeného úsilí usnadnit mladým lidem přístup k pracovním příležitostem a podpořit účinné strategie celoživotního vzdělávání.
This reflects the increased focus on investments in human capital and the reinforced efforts to build employment pathways for young people and to promote ef-fi ficient lifelong learning strategies.
Navzdory tomu však zůstává nezaměstnanost mládeže pro Evropu zásadním problémem: v současné době má hodnotu 17,4 %.
However, youth unemployment remains a key concern for Europe: today it stands at 17.4%.
Za posledních 25 let nedošlo v oblasti snižování nezaměstnanosti mladých lidí k žádnému zásadnímu pokroku.
Over the last 25 years, no real breakthrough has been achieved in reducing youth unemployment.
Nyní, v období ekonomického vzestupu, kdy se podle odhadů v období lisabonského cyklu 2005–2008 dostane k pracovnímu místu více než 7 milionů lidí, se trh práce ani nadále nevyvíjí příliš příznivě ve vztahu k mládeži.
In the current economic upswing with an estimated 7 million more persons moving into employment during the 2005-2008 Lisbon cycle, labour market performance continues to develop less favourably for young people.
10 Dosažená úroveň vzdělání mládeže je procento mladých lidí ve věkové kategorii 20–24 let, kteří dokončili alespoň vyšší střední vzdělání (úroveň 3 ISCED – Mezinárodní standardní klasifikace vzdělávání).
The youth education attainment level is the percentage of young people aged 20-24 having attained at least an upper secondary education (ISCED level 3).
Toto nízké zapojení mládeže také vyvolává obavy ve vztahu k celkové integraci mladých lidí do společnosti.
They are more than two times as likely to be unemployed than prime age-adults. Low participation of young people also raises concerns as to their integration into society overall.
Základní podmínkou pro budoucí hospodářský růst a sociální soudržnost v EU je využití plného potenciálu mládeže.
Using the full potential of youth is a requisite for future economic growth and social cohesion in the EU.
V kontextu stárnutí populace, kdy každý jednotlivec musí být považován za potenciálnízdroj, je proto v oblasti politiky vzdělávání a trhu práce nutno bezodkladně podniknout kroky, jež by přinesly větší zapojení mladých lidí do společnosti.
Therefore urgent action is required in the field of educational and labour markets policies resulting in improved participation of young people in society in the context of ageing societies where every person is to be considered as a resource.
3.4 Zaměřeno lokálně: zapojování lokálních aktérů do realizace ESZ
3.4 Going local: involving local actors in delivering the EES
Růst zaměstnanosti se soustředil do oblasti služeb a stavebnictví
Employment growth concentrated in services and construction
Od počátku lucemburského procesu a především v hlavních směrech zaměstnanosti jsou členské státy vyzývány k tomu, aby do provádění ESZ zapojovaly aktéry na regionální a lokální úrovni.
Since the beginning of the Luxembourg Process, and in the Employment Guidelines in particular, the Member States have been invited to involve the regional and local level actors in the delivery of the EES.
Tyto výzvy navázaly na pozitivní ohlas iniciativy v teritoriálních paktech zaměstnanosti z roku 1997, jimž předcházela Delorsova bílá kniha z roku 1993; význam decentralizovaného přístupu a partnerství byl opětovně zdůrazněn na Evropské radě v Lisabonu v roce 2000.
This followed the positive response to the initiative on Territorial Employment Pacts in 1997 as a follow up of the Delors White Paper of 1993, and the importance of a decentralised approach and partnerships was again stressed at the Lisbon European Council of 2000.
Z hlediska odvětví se rozvoj čisté zaměstnanosti soustředil do oblasti služeb a stavebnictví.
In terms of sector composition, the net employment creation has been concentrated in services and construction.
Podle výběrového šetření pracovních sil (LFS) ohledně nárůstu zaměstnanosti v EU připadalo v zemích EU-15 v období let 1997–2006 asi 6 milionů pracovních míst na činnost v oblasti pronájmů a podnikání v oboru nemovitostí a přibližně 4 miliony na oblast zdravotnictví a sociální péče.
According to the EU Labour Force Survey of the rise in employment in the EU15 between 1997 and 2006, around 6 million jobs came from real estate renting and business activities, and some 4 million from health and social work.