natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jak švédská vláda sama připouští, daňová reforma z roku 1997, která snížila o 40 % sazbu spotřební daně z piva, změnila daňovou rovnost,
As the Swedish Government has itself acknowledged, the 1997 tax
Zadruhé je třeba zhodnotit rozdíl ve zdanění dotčených výrobků, ke kterému vede uplatnění výše popsaného režimu. Jak
It is then necessary to evaluate the difference in the taxation of the products at issue as a result of applying the system described
47 — Viz například věc týkající se daňového zacházení s denaturovaným alkoholem v Itálii (rozsudek ze dne 14. ledna 1981, Vinal, 46/80, Recueil, s. 77).
47 — See, for example, the case concerning the taxation of denatured alcohol in Italy: Case 46/80 Vinal [1981] ECR 77.
49 — Podle toho, co uvádí sama žalovaná vláda.
49 — According to the Swedish Government.
48 — Chci upřesnit, že to neznamená obrácení důkazního břemene, jelikož přísluší v každém případě Komisi předložit důkazy, které dostatečně prokazují na první pohled existenci ochranného účinku.
48 — I must make it clear that this does not imply a reversal of the burden of proof, since it is in any event incumbent on the Commission to provide sufficient evidence to demonstrate prima facie the existence of a protectionist effect.
50 — Spis neumožňuje zjistit, jestli před změnami zavedenými v roce 1997 byla metoda výpočtu spotřební daně v případě vína a piva stejná.
50 — The case-file does not indicate whether the method of calculation was the same for both wine and beer before the change came into force in 1997.
STANOVISKO GENERÁLNÍHO ADVOKÁTA P. MENGOZZIHO – VĚC C-167/05 jsem již měl příležitost dříve 51 poznamenat, srovnání daňového břemene, kterému je podřízeno víno a pivo, odhaluje, že bez ohledu na hledisko použité za účelem provedení srovnání (objem, stupeň alkoholu nebo cena výrobků) kategorie vína, které se nacházejí v soutěžním vztahu s pivem, jsou podřízeny významně vyšší spotřební dani, než je spotřební daň, která se na tento nápoj vztahuje.
OPINION OF MR MENGOZZI — CASE C-167/05 above. As I had occasion to point out earlier, 51a comparison of the fiscal burden to which wine and beer are respectively subject shows that, whatever the criterion for comparison that is used (volume, alcoholic strength or product price), those categories of wine which are in competition with beer are subject to a significantly higher rate of excise duty than applies to beer.
Za těchto okolností se domnívám, že v projednávaném případě existují dostatečné důkazy, aby bylo možné mít za to, že dotčený daňový režim může ovlivnit potenciální spotřebu vína a znevýhodnit tento výrobek, který je převážně dovážen z jiných členských států, ve vztahu k pivu, které je především domácím výrobkem, vzhledem k tomu, že domácí výroba piva „představuje nejbližší referenční kritérium z hlediska hospodářské soutěže“ 54.
In those circumstances, I consider that there is sufficient evidence in the present case to conclude that the tax system at issue is likely to affect the potential consumption of wine, which is mainly imported from other Member States, and place that product at a disadvantage as compared with beer, which is essentially a domestic product, inasmuch as the latter ‘constitutes the most relevant reference criterion from the point of view of competition’.
Argumenty Švédského království nemohou dle mého názoru tento závěr vyvrátit.
54 The arguments advanced by the Kingdom of Sweden are not, in my view, sufficient to rebut that finding.
Mám tedy za to, že žaloba musí být přijata.
I therefore consider that the action must be upheld.
V – K nákladům řízení
V — Costs
Co se týče charakteristických rysů trhu, citlivost švédského spotřebitele vůči cenovému kolísání způsobenému změnami daňového režimu, kterému jsou podřízeny dotčené výrobky, je v podstatě nesporná.
As far as the characteristics of the market are concerned, the sensitivity of Swedish consumers to the price variations that have resulted from the changes to the tax arrangements applicable to the products at issue is largely undisputed.
Mimoto srovnání mezi cenami daných nápojů provedené na základě údajů poskytnutých švédskou vládou neumožnilo vyloučit možný dopad rozdílného zdanění, kterému jsou tyto nápoje podřízeny 52, na hospodářskou soutěž.
Furthermore, the comparison between the prices of the beverages in question, which has been made on the basis of the data provided by the Swedish Government, has not made it possible to rule out the possibility that the difference in the taxation of the beverages may affect competition.
Statistiky předložené švédskou vládou, ze kterých vyplývá, že mezi roky 1996 a 2003 se prodeje vína zvýšily o vyšší procento než prodeje piva, nepředstavují samy o sobě důkaz neexistence ochranného účinku dotčeného daňového režimu 53.
52And, of themselves, the statistics which the Swedish Government has supplied, indicating that, between 1996 and 2003, in percentage terms, sales of wine recorded a greater increase than sales of beer, do not constitute evidence that the tax system at issue has no protectionist effect. 53
69 odst. 2 jednacího řádu se účastníku řízení, který neměl úspěch ve věci, uloží náhrada nákladů řízení, pokud to účastník řízení, který měl ve věci úspěch, požadoval.
Pursuant to Article 69(2) of the Rules of Procedure, the unsuccessful party is to be ordered to pay the costs if they have been applied for by the successful party.
Jelikož jsem dospěl k závěru, že Švédské království nemělo ve věci úspěch, a jelikož Komise požadovala uložení náhradu nákladů řízení Švédskému království, mám za to, že Švédskému království je třeba uložit náhradu nákladů řízení.
In the light of the conclusions that I have reached in relation to the unsuccessful arguments of the Kingdom of Sweden, and since the Commission applied for costs to be awarded against the Kingdom of Sweden, I consider that the Kingdom of Sweden should be ordered to pay the costs.
54 — V tomto smyslu viz rozsudek ze dne 12. července 1983, Komise v. Spojené království, uvedený výše, bod 27.
51 — See points 52 to 56 above.52 — See points 63 to 73 above.53 — See Case 168/78, cited above.
51 — Viz výše body 52 až 56.52 — Viz výše body 63 až 73.53 — Viz rozsudek Komise v. Francie, věc 168/78, uvedený výše.
54 — See, to that effect, Case 170/78, cited above, paragraph 27.
VI – Závěry
VI — Conclusions
Na základě všech předchozích úvah, navrhuji, aby Soudní dvůr:
In the light of all of the foregoing, I propose that the Court should:
– konstatoval, že Švédské království tím, že vůči vínu nacházejícímu se v soutěžním vztahu s pivem uplatňuje spotřební daň, která je relativně vyšší než spotřební daň z piva, nesplnilo povinnosti, které pro něj vyplývají z čl. 90 druhého pododstavce ES;
— declare that the Kingdom of Sweden has failed to fulfil its obligations under the second paragraph of Article 90 EC by applying to wines in competition with beer a rate of excise duty that is comparatively higher than the duty levied on beer;
– uložil Švédskému království náhradu nákladů řízení;
— order the Kingdom of Sweden to pay the costs;
– prohlásil, že Lotyšská republika ponese vlastní náklady řízení.
— order the Republic of Latvia to bear its own costs.
ROZSUDEK ZE DNE 8. 4.
JUDGMENT OF 8. 4.
2008 – VĚC C-167/05
2008 — CASE C-167/05
8. dubna 2008 *
8 April 2008 *
Ve věci C-167/05, jejímž předmětem je žaloba pro nesplnění povinnosti na základě článku 226 ES, podaná dne 14. dubna 2005,
ACTION under Article 226 EC for failure to fulfil obligations, brought on 14 April 2005,
Komise Evropských společenství, zastoupená L. Ström van Lier, K. Grossem, K. Simonssonem a R. Lyalem, jako zmocněnci, s adresou pro účely doručování v Lucemburku, žalobkyně, proti
Commission of the European Communities, represented by L. Ström van Lier, K. Gross, K. Simonsson and R. Lyal, acting as Agents, with an address for service in Luxembourg, applicant, v
Švédskému království, zastoupenému K. Wistrand, jako zmocněnkyní, žalovanému,
Kingdom of Sweden, represented by K. Wistrand, acting as Agent, defendant,
Lotyšskou republikou, zastoupenou E. Balode-Buraka a E. Broksem, jako zmocněnci, vedlejší účastnicí,
Republic of Latvia, represented by E. Balode-Buraka and E. Broks, acting as Agents, intervener,
SOUDNÍ DVŮR (velký senát), ve složení V. Skouris, předseda, P. Jann, A. Rosas, K. Lenaerts a L. Bay Larsen, předsedové senátů, R. Silva de Lapuerta, K. Schiemann, P. Kūris (zpravodaj) a A. Ó Caoimh, soudci, generální advokát: P. Mengozzi, vedoucí soudní kanceláře: C. Strömholm, rada, s přihlédnutím k písemné části řízení a po jednání konaném dne 8. května 2007, po vyslechnutí stanoviska generálního advokáta na jednání konaném dne 18. července 2007,
THE COURT (Grand Chamber), composed of V. Skouris, President, P. Jann, A. Rosas, K. Lenaerts and L. Bay Larsen, Presidents of Chambers, R. Silva de Lapuerta, K. Schiemann, P. Kūris (Rapporteur) and A. Ó Caoimh, Judges,
2008 – VĚC C-167/05 vydává tento
2008 — CASE C-167/05 gives the following
Svou žalobou se Komise Evropských společenství domáhá, aby Soudní dvůr určil, že Švédské království tím, že uplatnilo vnitrostátní zdanění, které je způsobilé poskytovat nepřímou ochranu pivu v zásadě vyrobenému ve Švédsku na úkor vína v zásadě dovezeného z jiných členských států, nesplnilo povinnosti, které pro něj vyplývají z čl. 90 druhého pododstavce ES.
By its application, the Commission of the European Communities claims that the Court should declare that the Kingdom of Sweden has failed to fulfil its obligations under the second paragraph of Article 90 EC, by imposing internal taxes of such a nature as to afford indirect protection to beer, which is mainly produced in Sweden, as compared with wine, which is mainly imported from other Member States.
Zákon 1994:1564 o spotřebních daních z alkoholu
Law 1994:1564 on excise duty on alcohol
Švédská právní úprava v oblasti spotřebních daní z alkoholických nápojů, které se projednávaná žaloba týká, je obsažena v zákoně 1994:1564 o spotřebních daních z alkoholu [lagen (1994:1564) om alkoholskatt] ze dne 15. prosince 1994 (SFS 1994, č. 1564), ve znění zákona 2001:822 (dále jen „zákon o spotřebních daních z alkoholu“).
The Swedish legislation concerning the excise duty applicable to alcoholic beverages, the subject of the present action, is contained in Law 1994:1564 on excise duty on alcohol (lagen (1994:1564) om alkoholskatt) of 15 December 1994 (SFS 1994 No 1564), as amended by Law 2001:822 (‘the lagen om alkoholskatt’).
Článek 2 zákona o spotřebních daních z alkoholu zní následovně:
Paragraph 2 of the lagen om alkoholskatt states as follows:
„Spotřební daň se vybírá z piva spadajícího pod číslo 2203 [kombinované nomenklatury], pokud je jeho obsah alkoholu vyšší než 0,5 % objemových.
‘Excise duty shall be payable on beer under [Combined Nomenclature] Heading 2203 if its alcoholic strength exceeds 0.5% vol.
Spotřební daň musí být rovněž zaplacena z výrobků obsahujících směs piva a nealkoholických nápojů spadajících pod číslo 2206 [KN], pokud je obsah alkoholu směsi vyšší než 0,5 % objemových.
Excise duty must also be paid on products containing a mixture of beer and nonalcoholic beverages under [CN] Heading 2206 if the alcoholic strength of the mixture exceeds 0.5% vol.
Spotřební daň z litru činí 1,47 [SEK] za každý objemový procentní bod obsahu alkoholu.
Excise duty per litre is payable at the rate of [SEK] 1.47 per percentage of alcohol by volume.
Piva, jejichž maximální obsah alkoholu je 2,8 % objemových, jsou od spotřební daně osvobozena.“
Beers with a maximum alcoholic strength of 2.8% are exempt.’
Článek 3 téhož zákona zní následovně:
Article 3 of that law is worded as follows:
„Spotřební daň se vybírá z vína spadajícího pod čísla 2204 a 2205 [KN], pokud je jeho obsah alkoholu výlučně výsledkem fermentace a
‘Excise duty shall be payable on wine under [CN] Headings 2204 and 2205 if the alcoholic strength is the result exclusively of fermentation and
1. pokud je jeho obsah alkoholu vyšší než 1,2 % objemových, ale nižší než 15 % objemových nebo jim rovný, nebo
1. if the alcoholic strength exceeds 1.2% vol. but is lower than or equal to 15%, or
2. pokud je jeho obsah alkoholu vyšší než 15 % objemových, ale nižší než 18 % objemových nebo jim rovný, a pokud víno neobsahuje přídatné látky.
2. if the alcoholic strength exceeds 15% vol. but is lower than or equal to 18%, and if the wine is produced without additives.
15,41 [SEK] z nápojů, jejichž obsah alkoholu je vyšší než 7 % objemových, ale nižší než 8,5 % objemových nebo jim rovný;
Excise duty shall be payable per litre: on beverages with an alcoholic strength higher than 2.25% vol. but lower than or equal to 4.5% vol., at a rate of [SEK] 7.58; on beverages with an alcoholic strength higher than 4.5% vol. but lower than or equal to 7% vol., at a rate of [SEK] 11.20; on beverages with an alcoholic strength higher than 7% vol. but lower than or equal to 8.5% vol., at a rate of [SEK] 15.41; on beverages with an alcoholic strength higher than 8.5% vol. but lower than or equal to 15% vol., at a rate of [SEK] 22.08; and on beverages with an alcoholic strength higher than 15% vol. but lower than or equal to 18% vol., at a rate of [SEK] 45.17.
22,08 [SEK] z nápojů, jejichž obsah alkoholu je vyšší než 8,5 % objemových, ale nižší než 15 % objemových nebo jim rovný a
Wines with a maximum alcoholic strength of 2.25% vol. are exempt.’
Na základě obdržených stížností ohledně švédského režimu spotřební daně z vína, který je údajně diskriminační ve srovnání s režimem spotřební daně z piva, přezkoumala Komise dotčené právní předpisy a dospěla k závěru, že Švédské království uplatnilo vnitrostátní zdanění, které je způsobilé poskytovat nepřímou ochranu pivu v zásadě vyrobenému ve Švédsku na úkor vína v zásadě dovezeného z jiných členských států v rozporu s čl. 90 druhým pododstavcem ES.
Following complaints received regarding the Swedish rules governing excise duty on wine, allegedly discriminatory by comparison with those applicable to beer, the Commission examined the legislation in question and reached the conclusion that, contrary to the second paragraph of Article 90 EC, the Kingdom of Sweden was imposing internal taxes of such a nature as to afford indirect protection to beer, which is mainly produced in Sweden, to the detriment of wine, which is mainly imported from other Member States.
Komise poté, co tomuto členskému státu zaslala výzvu k předložení jeho vyjádření dopisy oznámenými dne 28. února 2000 a dne 1. července 2002, vydala na základě těchto dvou výzev odůvodněné stanovisko ze dne 19. června 2001 a doplňující odůvodněné stanovisko ze dne 7. července 2004.
After giving the Kingdom of Sweden formal notice, by letters notified on 28 February 2000 and 1 July 2002, to submit its observations, the Commission issued a reasoned opinion and an additional reasoned opinion dated, respectively, 19 June 2001 and 7 July 2004.
Jelikož Komise nepovažovala změny právních předpisů provedené po dni 19. června 2001 zákony 2001:517 a 2001:822 za uspokojivé a jelikož se Švédské království domnívalo, že nemusí přijmout její tvrzení uvedené v doplňujícím odůvodněném stanovisku, rozhodla se Komise podat projednávanou žalobu.
Since the Commission did not consider the legislative amendments introduced after 19 June 2001 by Laws 2001:517 and 2001:822 to be satisfactory and since the Kingdom of Sweden took the view that it was not required to accept the argument set out by the Commission in the additional reasoned opinion, the Commission decided to bring the present action.
Usnesením předsedy Soudního dvora ze dne 16. září 2005 byl Lotyšské republice povolen vstup do řízení jako vedlejší účastnici na podporu návrhových žádání Švédského království.
By order of the President of the Court of 16 September 2005, the Republic of Latvia was granted leave to intervene in support of the form of order sought by the Kingdom of Sweden
Komise a Švédské království se shodují na tom, že ve Švédsku:
The Commission and the Kingdom of Sweden agree that, in Sweden:
– pivo je v zásadě domácím výrobkem a víno je v zásadě dovezeným výrobkem;
— beer is mainly a domestic product and wine is mainly an imported product;
– vína s nejvyšší spotřebou, jakými jsou obecně nejlehčí vína, sdílí dostatečné množství charakteristických znaků s pivem, aby mohla pro spotřebitele představovat zastupitelný výrobek ve vztahu k pivu, takže mohou být považována za konkurenční ve vztahu k pivu z hlediska čl. 90 druhého pododstavce ES;
— the most commonly consumed wines, which are generally the lighter wines, share a sufficient number of characteristics with beer to constitute, for the consumer, a substitute for it, so that such wines may be considered to be in competition with beer for the purposes of the second paragraph of Article 90 EC;
– zdanění piva a vína je tradičně vázáno na obsah alkoholu v těchto nápojích, tzn. že je poměrné k jejich obsahu alkoholu v objemových procentech;
— the taxation of beer and wine is traditionally linked to the alcohol content of those beverages, that is to say, it is in proportion to their alcoholic strength by volume;
– existuje rozdíl mezi zdaněním piva a vína podle jejich obsahu alkoholu v objemových procentech a
— there is a difference in the taxation by volume of beer and wine; and
– daňový režim může ovlivnit chování spotřebitele.
— taxation can influence consumer behaviour.
Švédské království nicméně upřesňuje tvrzení uvedená ve výše zmíněné druhé a páté odrážce. Tento členský stát tak má za to, že pivo a víno jsou jen částečně konkurenční a že daňový režim je pouze jedním z faktorů, které mohou ovlivnit chování spotřebitele.
Nevertheless, the Kingdom of Sweden qualifies the statements set out in the second and fifth indents above, asserting that beer and wine are only partly in competition and that taxation is only one of the factors likely to influence consumer behaviour.
Komise a Švédské království se rovněž shodují na tom, že když tento členský stát přistoupil k Evropské unii dne 1. ledna 1995, bylo zdanění silného piva, které je zákonem 1994:1738 o alkoholických nápojích [alkohollagen (1994:1738)] ze dne 16. prosince 1994 (SFS 1994, č. 1738) definováno jako pivo, jehož obsah alkoholu je vyšší než 3,5 % objemových, podle obsahu alkoholu v objemových procentech a zdanění vína s obsahem alkoholu kolem 11 % objemových podle obsahu alkoholu v objemových procentech téměř totožné.
The Commission and the Kingdom of Sweden also agree that when the latter acceded to the European Union on 1 January 1995, the rate of duty applied, on the basis of alcoholic strength by volume, to strong beer — defined by Law 1994:1738 on alcohol (alkohollagen (1994:1738)) of 16 December 1994 (SFS 1994:1738) as beer of an alcoholic strength in excess of 3.5% vol. — and the rate of duty applied, on the basis of alcoholic strength, to wine of 11% vol. were almost identical.
Od 1. ledna 1997 byla spotřební daň z piva snížena zhruba o 40 %.
With effect from 1 January 1997, excise duty on beer was reduced by approximately 40%.
V tomto ohledu Švédské království uvádí, že v roce 1996 jeho vláda zjistila, že příhraniční obchod s pivem s Dánskem vzhledem k rozdílu ve zdanění tohoto výrobku v těchto dvou dotčených členských státech dosáhl takových rozměrů, že bylo nutné snížit zdanění piva.
With regard to that reduction, the Kingdom of Sweden states that its Government had found in 1996 that, because of the difference between Sweden and Denmark in terms of the taxation of beer, the crossborder trade in beer between those two Member States had reached such proportions that it was necessary to reduce the level at which beer was taxed in Sweden.
Švédské království dále uvádí, že se v souvislosti s vínem nerozvinul žádný příhraniční obchod, který by byl rovnocenný příhraničnímu obchodu s pivem, ačkoli i ve vztahu k vínu je švédské zdanění výrazně vyšší než dánské zdanění.
The Kingdom of Sweden states further that no crossborder trade in wine has grown up in parallel to that crossborder trade in beer, despite the fact that the wine is taxed much more heavily in Sweden than in Denmark.
Podle tohoto členského státu proto není nutné měnit spotřební daň z vína, a proto když bylo rozhodnuto o snížení spotřební daně z piva, nebyl důvod k souběžné úpravě zdanění použitelného ve vztahu k vínu.
Accordingly, in the view of the Kingdom of Sweden, there is no need to adjust the excise duty on wine, just as there was no reason to revise the rates of taxation applied to wine when the decision was taken to reduce the excise duty on beer.
Uvedený členský stát však dodává, že na základě tlaku vyvíjeného
However, the Kingdom of Sweden adds
Komisí byla spotřební daň z vína ode dne 1. prosince 2001 podle zákona 2001:822 snížena o 18,8 %, a že z důvodu tohoto snížení byl obnoven poměr, který předtím existoval mezi zdaněním silného piva a zdaněním vína.
2008 — CASE C-167/05 that, following pressure brought to bear by the Commission, excise duty on wine was reduced by 18.8% with effect from 1 December 2001 pursuant to Law 2001:822, thereby restoring the former correspondence between the taxation level for strong beer and that for wine.
Zdanění obou výrobků je tak nyní rovnocenné.
Thus, the tax treatment of wine and the tax treatment of beer are now equivalent.
Ve Švédsku je maloobchodní prodej vína, silného piva a destilátů předmětem monopolu svěřeného akciové společnosti, ve které Švédský stát drží veškeré akcie, Systembolaget AB (dále jen „Systembolaget“).
In Sweden, the retail selling of wine, strong beer and spirits is a monopoly, responsibility for which has been entrusted to a company wholly owned by the Swedish State, Systembolaget AB (‘Systembolaget’).
Z vysvětlení poskytnutých Švédským královstvím a nezpochybněných ze strany Komise vyplývá, že tento systém představuje hlavní nástroj politiky tohoto členského státu v oblasti boje proti alkoholismu, který má za cíl regulovat maloobchodní prodej alkoholických nápojů, aby byla zaručena kontrola věku spotřebitelů a dodržování platných opatření spočívajících v zákazu prodeje při zajištění dostupnosti dotčených výrobků.
According to the explanations provided by the Kingdom of Sweden, which have not been contradicted by the Commission, that monopoly system is Sweden’s main policy instrument in its campaign against alcoholism, being designed to channel the retail selling of alcoholic beverages so as to make sure that the age of consumers is checked and that the sales prohibitions in force are complied with, while ensuring that the products concerned are accessible.
Komise tvrdí, že švédské pivo, dominantní výrobek z hlediska prodeje alkoholu na švédském trhu, podléhá nižší spotřební dani než víno konkurenční kategorie.
The Commission submits that Swedish beer, the product which dominates sales of alcohol on the Swedish market, is subject to lower excise duty than the competing category of wine.
Taková situace je nepříznivá pro víno, které je v zásadě dováženo z jiných členských států, a tudíž vyvolává ochranný účinek ve prospěch piva, které je v zásadě vyráběno ve Švédsku, zakázaný podle čl.
In its view, that difference in taxation influences consumer choice, in that the structure and characteristics of the tax arrangements in question reinforce the preference, claimed to be traditional, of Swedish consumers for beer.
90 druhého pododstavce ES.
Such a situation is unfavourable to wine, which is mainly imported from other Member States, and consequently has a protective effect, prohibited under the second paragraph of Article 90 EC, in favour of beer, which is mainly produced in Sweden.
Komise, která přezkoumala skladbu dotčených švédských daňových právních předpisů, tvrdí, že i přes snížení spotřební daně z vína ode dne 1. prosince 2001 podle
On analysing the thrust of the relevant Swedish tax provisions, the Commission submits that, despite a reduction in excise duty on wine with effect from 1 December