natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Užívání extáze mladými dospělými (15–34 let) v poslední době (minulý rok)
Recent (last year) use of ecstasy among young adults (15–34 years)
Užívání kokainu mladými dospělými (15–34 let) v poslední době (minulý rok)
Recent (last year) use of cocaine among young adults (15–34 years)
Vychází z národních zpráv zemí zapojených do sítě Reitox (2004).
Based on Reitox national reports (2004).
populací. Kromě toho může mít na některé oblasti vlivzvýšení poskytování služeb.
saturation of the populations most at risk; moreover,arguably, an increase in service provision may be havingan effect in some areas.
Specializované programy jsou často integrovány do širšíchslužeb pro osoby s drogovými problémy, zvláště formounízkoprahových zařízení, a jako takové jsou častopovažovány za způsob budování kontaktu s aktivnímiuživateli drog a možná i za umožnění přístupu k léčbě a dalším službám.
Member States, pharmacies also play an important role inextending the coverage of these kinds of programmes.Specialist programmes are often integrated into broaderservices for those with drug problems, especially lowthreshold agencies, and as such are often regarded as away of making contact with active drug users and perhapsof providing a conduit to treatment and other services.
Ve většině nových členských států EU zůstávají míryprevalence HIV nízké stejně jako v mnoha zemíchpůvodních patnácti členských státech.
Among most of the other new EU Member States, HIVprevalence rates remain low, as they do in many of the EU-15 Member States.
Ve většině zemí EU,kde byly míry prevalence HIV injekčních uživatelů droghistoricky vysoké, došlo k významnému poklesu a poté kestabilizaci.
Of those EU countries where HIVprevalence rates were historically high among druginjectors, most have seen a significant decrease and thenstabilisation.
Nelze říci, že tyto problémy zmizely: i přesmetodické obtíže, které znesnadňují interpretaci trendů na národní úrovni, některé studie z poslední doby uvádějínový přenos onemocnění v některých subpopulacíchinjekčních uživatelů drog a zdůrazňují, že je nutné tétooblasti věnovat pozornost i nadále.
This is not to say that these problems havedisappeared: despite methodological difficulties that maketrends difficult to interpret at the national level, some recentstudies report new transmissions among certainsubpopulations of drug injectors, emphasising the need forcontinuing vigilance.
Souhrnné zprávy o zákonných postizích za drženínebo užívání drog
Overall reports of legal sanctions for the possessionor use of drugs
Obecně platí, že výskyt AIDS v důsledku nitrožilníhoužívání drog již po nějakou dobu klesá.
Overall, the incidence of AIDS due to drug injecting hasbeen in decline for some time.
Heterosexuálníkontakt nyní předstihl nitrožilní užívání drog jakonejrizikovější faktor šíření AIDS v Evropě.
Heterosexual contact hasnow overtaken injecting drug use as the highest riskfactor for the development of AIDS in Europe.
Může to být dánorostoucí dostupností vysoce účinné antiretrovirové léčby odroku 1996, rozšiřováním léčby a minimalizace škodlivýchúčinků drog a klesajícím počtem injekčních uživatelů drogve většině postižených zemí.
This maybe attributable to the increasing availability of highlyactive antiretroviral therapy (HAART) since 1996, theincrease in treatment and harm reduction services anddeclining numbers of drug injectors in most affectedcountries.
Odhady Světové zdravotnickéorganizace svědčí o tom, že ve většině evropských zemí mápřístup k vysoce účinné antiretrovirové léčbě 75% osob,které ji potřebují.
Estimates from the WHO suggest that in most European countries over 75%of those needing HAARThave access to it.
Odhaduje se však, že její rozšíření je v řadě pobaltských zemí nedostatečné, což sepravděpodobně odráží v nárůstu nových případů AIDS u injekčních uživatelů drog, minimálně v některých zemíchregionu.
However, coverage is estimated to bepoor in a number of Baltic countries, and this may bereflected in an increase in new AIDS cases among druginjectors in at least some countries in this area.
Kdysi počet osob nově infikovaných HIV v některých pobaltských zemích dramaticky vzrostl, ale v poslední době stejně dramaticky poklesl, což jepravděpodobně způsobeno saturací nejvíce ohrožených
At onetime rates of new HIV infections were also increasingdramatically in some Baltic countries, but recent rateshave declined equally dramatically, probably due to the
Na evropské úrovni je velký nedostatek srovnatelnýchúdajů o většině aspektů vztahu mezi drogamiakriminalitou.
Comparable data at the European level on most aspectsofthe relationship between drugs and crime are largelylacking.
Jedná se o hlášené trestné činy, přinichž dojde k porušení legislativy pro kontrolu omamnýchlátek. I když je srovnání jednotlivých zemí nutné provádětopatrně, zdá se, že od konce 90. let 20. století do roku2003 v mnoha zemích EU počet trestných činů porušení
The main exception is drug law offences, whichare recorded crimes against drug control legislation.Although comparisons between countries must be madewith caution, it seems that between the late 1990s and
Vývoj protidrogové politiky – některé společnéprvky jsou zjevné, ale v kontextu respektovánínárodních rozdílů protidrogových právních předpisů vzrostl.
Developments in drug policies — some commonelements are apparent, but within the contextofrespecting national differences
Zvýšení bylozvláště významné v některých nových členských státech.
2003 drug law offences increased in many EU countries.Increases were particularly marked in some of the new Member States.
Ve většině zemí se velká část hlášení týkala držení neboužívání drog.
In most countries, the majority of reportsare for the possession or use of drugs.
Ve většině členských zemí se na velkéčástitrestných činů podílí konopí a od roku 1998sevevětšině zemí podíl trestných činů, na nichž mápodílkonopí, buď zvýšil, nebo zůstal na stejné úrovni.Naopak podíl trestných činů souvisejících s heroinemvmnoha zemích poklesl.
In most Member States, the majority of offences involve cannabis, and since1998 in most countries the proportion of cannabisoffences has either increased or remained stable. Incontrast, the proportion of offences that are heroin relatedhas fallen in many countries.
V mnoha evropských zemích panuje rostoucí obava z většího vlivu užívání drog na komunity, kde k němudochází.
As a reading of this report will clearly demonstrate, across Europe there are considerable differences between Member States in terms of both the drug problems they faceand the policies and the scale and nature of interventions.Despite this, there are some common elements in the drugsituation facing most countries.
Otázky bezpečnosti veřejnosti a expozicemladých lidí drogám patří mezi nejčastěji uváděné obavy,které lze sloučit do kategorie nazvané „rušení veřejnéhopořádku související s drogami“.
At a policy level, Member States express a general political commitment to developabalanced and evidence-based response, in line withinternational commitments and, while acknowledging thatdrug policies remain a national responsibility, also look tothe benefits that can accrue from improved cooperation atthe European level.
Této otázce se podrobněvěnuje část vybraných témat, která jsou doplňkem výročnízprávy.
These aspirations are expressed in the EU drug strategy and action plans.
Téma trestního soudnictví je dále zpracováno v části věnované posouzení strategií přechodu od trestůodnětí svobody osob s drogovými problémy k léčbě:(„Alternativní tresty: zaměření na problémové drogovězávislé pachatele v EU“ – „Alternatives to imprisonment:targeting offending problem drug users in the EU“).
The EU drug strategyand action plan 2000–04, while it has not achieved all ofthe ambitious targets set, is evidence of an importantdevelopment in the way Member States, EU institutions andspecialist agencies can work together to coordinate andmeasure progress in the drug field. The new EU drugstrategy 2005–12 seeks to take forward this process.
Uvedené aspirace jsouvyjádřeny v protidrogové strategii a akčních plánech EU.
In many European countries, there is a growing concernabout the wider impact of drug use on the communities inwhich it occurs.
I když protidrogová strategie a akční plán EU (2000–2004)nedosáhly všech stanovených náročných cílů, jsou důkazemdůležitého vývoje způsobu, jakým mohou členské státy,instituce EU a specializované agentury společně pracovat na koordinaci a měření pokroku dosaženého na poli drog.Cílem nové protidrogové strategie EU na období2005–2012 je pokročit v této oblasti dále.
Issues related to public safety and theexposure of young people to drugs are among the morecommonly cited concerns that can be grouped under thetitle of ‘Drug-related public nuisance’ — this issue isexplored in detail in the selected issues sectionaccompanying the annual report, and continuing thecriminal justice theme is a selected issue devoted to areview of strategies to divert those with drug problemsaway from custodial sentences and towards treatment(‘Alternatives to imprisonment: targeting offending problemdrug users in the EU’).
Kapitola 1Nejnovější vývoj politiky a legislativy
Chapter 1New developments in policies and laws
•zajistit vysokou úroveň bezpečnosti pro širokouveřejnost přijímáním opatření proti výrobě drog, jejichnabídce a přeshraničnímu obchodování s drogami a zesílením preventivních opatření proti drogovékriminalitě prostřednictvím účinné spolupráce mezičlenskými státy.
Policy developments in the field of drugs among EUMember States are inevitably heterogeneous, reflecting thevariety of approaches at national and European level.However, this does not preclude the existence of commonfeatures that merit analysis.
Vývoj politiky v oblasti drog ve členských státech EU jenevyhnutelně různorodý a je odrazem různých přístupů nanárodní a evropské úrovni. Tato skutečnost však nevylučujeexistenci společných prvků, které si zasluhují rozbor.
to ensure a high level of security for the general publicby taking action against drug production and supplyand cross-border trafficking, and intensifyingpreventive action against drugrelated crime througheffective cooperation between Member States.
Tyto dva cíle zahrnují šest priorit stanovených v Protidrogové strategií EU na období 2000–2004.
These two goals cover the six priorities identified in the2000–04 EU strategy on drugs.
Novástrategie znovu využívá integrovaný, multidisciplinární a vyvážený přístup kombinování opatření za účelemsnížení drogové poptávky i nabídky.
The new strategyreiterates the integrated, multidisciplinary and balancedapproach of combining measures to reduce both demandand supply.
Soustředí se na tyto dvě oblasti politiky a na dvě průřezová témata –„mezinárodní spolupráci“ a „informace, výzkum a hodnocení“ – a na „koordinaci“.
It concentrates on these two policy areas andon two cross-cutting themes — ‘international cooperation’and ‘information, research and evaluation’ — and on‘coordination’.
Ve vykazovaném období je nejdůležitějším prvkem způsob,jakým jsou protidrogové strategie v různých členskýchstátech hodnoceny.
During the reporting period, foremost among thesefeatures is the way in which drug strategies are evaluatedin different Member States.
Zavádění národních protidrogovýchstrategií je hodnoceno v několika zemích EU. I když účinkyhodnocení protidrogové politiky jako celku ještě nelzestanovit, hodnocení již poskytlo některé slibné výsledky:nyní lépe chápeme úspěchy a neúspěchy a v některýchpřípadech bylo v důsledku hodnocení přiděleno vícezdrojů, což umožnilo dosažení dosud nerealizovaných cílůstrategie.
The implementation of nationaldrug strategies is evaluated in several EU countries.Although the effects of evaluation on drug policy as awhole cannot yet be determined, evaluation has alreadyyielded some promising results: we now have a greaterunderstanding of successes and failures, and in somecases a result of evaluation has been that more resourceshave been allocated to enable unrealised strategyobjectives to be achieved.
Kromě toho hodnocení strategie a akčního plánu EU na období 2000–2004 představuje první výsledekdůležitého procesu, v němž členské státy, instituce EU a specializované agentury spolupracují, aby posoudilypokrok v oblasti drog.
Moreover, the evaluation of the EU strategy and action plan 2000–04 represents the firstoutcome of an important process in which Member States,EU institutions and specialised agencies are workingtogether to measure progress in the field of drugs.Otherpolicy developments taking place over the reportingperiod include reduction in some countries in penaltiesfordrug use and an increase in the severity of penaltiesfordrug trafficking and drugrelated offences threateningminors.
V únoru 2005 Evropská komise předložila Evropskémuparlamentu a Evropské radě Sdělení o Protidrogovémakčním plánu EU (2005–2008).
In February 2005, the European Commission presentedthe European Parliament and the European Council with acommunication on an EU drug action plan for the period2005–08.
Při vypracování návrhutohoto akčního plánu byly konzultovány EMCDDA a Europol.
The EMCDDA and Europol were consulted inthe drafting of this action plan.
Komise rovněž konzultovala občanskouspolečnost.
The Commission alsoconsulted civil society.
Akční plán, který bere v úvahu výsledkyhodnocení předchozího plánu, je navržen tak, aby bylypro každý krok jasně označeny zainteresované subjekty a specifikovány nástroje, ukazatele a údaje hodnocenípotřebné pro jeho dosažení.
The action plan, which takesaccount of the results of the evaluation of the previousplan, is designed in such a way that, for each action, theactors involved are clearly identified and assessment tools,indicators and dates for achievement are specified.
Takový postup by mělusnadnit následné monitorování kroků a zároveňposkytnout účinnější vodítko při realizaci plánu.
Thisshould facilitate follow-up monitoring of the actions as wellas providing more effective guidance regarding theimplementation of the plan.
Přednavržením plánu na období 2009–2012 Komise akčníplán každoročně zreviduje a posoudí jeho důsledky.
The Commission will carry outannual progress reviews of the action plan, as well as animpact assessment, before proposing a plan for 2009–12.
Protidrogová strategie EU na období 2005–2012 přijatá Evropskou radou v prosinci roku 2004 bere v úvahuvýsledky závěrečného hodnocení pokroku dosaženého za předchozí období (2000–2004).
The EU drug strategy 2005–12, adopted by the European Council in December 2004, takes into account the resultsof the final evaluation of progress made during theprevious period (2000–04).
Jejím cílem je zvýšithodnotu národních strategií. Při tom respektuje principysubsidiarity a proporcionality stanovené ve smlouvách.
It aims to add value to thenational strategies while respecting the principles ofsubsidiarity and proportionality set out in the treaties.
Pro EU stanoví dva obecné cíle, které se týkají drog:
Itsets out two general goals for the EU with regard to drugs:
Většina členských států přijala po vzoru EU národníprotidrogové strategie.
Following the lead of the EU, national drug strategies havebeen adopted in most Member States.
Z 29 zemí zahrnutých v této zprávějich 26 uskutečňuje svou národní protidrogovou politiku v souladu s národním plánem, strategií nebo podobnýmdokumentem.
Of the 29 countriesconsidered in this report, 26 operate their national drugpolicy according to a national plan, strategy or similardocument.
Pokud jde o zbývající část zemí, v Itálii bylnárodní plán schválen Národním výborem pro koordinaciprotidrogových aktivit v březnu roku 2003 a jeprojednáván regiony a autonomními provinciemi; Malta a Rakousko uvedly, že v době zpracování této zprávyprávě probíhalo vypracování návrhu a přijetí národníprotidrogové strategie (1).
As far as the rest of the countries areconcerned, in Italy the national plan was approved by the National Committee for the Coordination of Anti-drug Activities in March 2003 and is under consideration byregions and autonomous provinces; Malta and Austriaindicated that procedures for drafting and adopting a
Kapitola 1: Nejnovější vývoj politiky a legislativy zprávu Komise o konečném vyhodnocení (3).
Chapter 1: New developments in policies and laws national drug strategy were under way at the time of writing (1
Rovněž přispělak diskusi, která vedla ke schválení (4) nové protidrogovéstrategie.
Evaluation of drug strategies providesfirst results
Komisi v jejím úkolu hodnocení pomáhal řídícívýbor (vytvořený z Komise, čtyř členských státůpředsedajících EU v letech 2003–2004, EMCDDA a Europolu).
The EU drug strategy (2000–04) was evaluated during thereporting period.
Vážné omezení tohoto postupu představovalaabsence přesných a kvantifikovatelných operativních cílů.
The Justice and Home Affairs Council of25–26 October 2004 examined the Commission report on this final evaluation(3
V 26 hodnocenýchdokumentech, které stanoví protidrogovou politiku nebostrategii (2), je snižování škodlivých účinků drog otázkou, v níž panuje největší rozdíl v názorech: důležitou roli hrajeve 12dokumentech, je součástí diskuse na jiné téma v devítidokumentech a pět dokumentů se o ní vůbec nezmiňuje.
The Commission was assisted in itsevaluation task by a steering committee (drawn from the Commission, the four Member States holding thepresidency during 2003–04, the EMCDDA and Europol).The lack of precise and quantifiable operational objectivesrepresented a serious constraint in this exercise.
Během období, jež zahrnuje tato zpráva, byla hodnocena Protidrogová strategie EU (2000–2004).
The communication on the final evaluation and its annexes(5) highlighted the main achievements in the drug
Sdělení o konečném vyhodnocení a jeho přílohy (5)vyzdvihlo hlavní úspěchy dosažené v boji proti drogám na národní úrovni i na úrovni EU a dále oblasti, v nichž jenutné dosáhnout dalšího pokroku.
New national drug strategies have been adopted in seven EU countries (see Table 1).
Zdůraznilo, že bylodosaženo pokroku ve snižování výskytu zdravotníchproblémů souvisejících s drogami (včetně infekce virem lidskéimunodeficience (HIV), hepatitidy), počtu úmrtí souvisejícíchs drogami (cíl 2 protidrogové strategie EU) a zvláště zlepšenídostupnosti léčby (cíl 3). Pokud jde o cíl 1, omezení užívánídrog, nebyl zjištěn významný pokrok.
The principle that drug policiesshould be global and multidisciplinary seems to beaccepted in all the national drug strategies of Member States, in accordance with the EU approach on drugs.However, there can be fundamental differences in thecontent of different countries’ national strategies, forexample in the implementation of interventions, which mayvary despite use of the same terminology; in the role ofevaluation in the strategies, which can range fromimportant to marginal; and even in the adoption orotherwise of important policy approaches such as harmreduction.
Též nebyl zjištěnžádný pokles dostupnosti drog (cíl 4).
Indeed, among the 26 policy or strategydocuments examined(2), harm reduction appears to be theissue over which there is most difference of opinion: itfeatures prominently in 12, is included among thediscussion of other subjects in nine, and is not mentionedin five.
Zdá se však, že cíle 4a 5 byly společným katalyzátorem několika iniciativ naúrovni EU, které posílily opatření výkonu práva v boji proti
field at national and EU level and the areas where further
Tabulka 1: Nové národní protidrogové strategie
Table 1: New national drug strategies
Ukazatele plnění
Responsibility for execution
Odpovědnost Rozpočet za realizacina realizaci
Performance indicators
Kvantifikovatelné cíle
Quantifiable targets
Harmonogramnebo datum přijetí
Timetable or date of adoption
Národní strategie prevence drogové závislosti
National strategy on the prevention of drug dependence
Akční plán strategie zaměřený na stanovené cíle
Goal-oriented action plan of the strategy
Akční plán boje proti nelegálním drogám, tabáku a alkoholu
Action plan against illicit drugs, tobacco and alcohol
Národní protidrogová strategie
National drug strategy
Strategie národního programu prevence drogové závislosti
Strategy on national programme on prevention of drug addiction
Strategie a akční plán boje proti drogám a drogové závislosti
Strategy and action plan on drugs and drug addiction
Usnesení o národním programu v oblasti drog
Resolution on the national programme in the field of drugs
Akční program protidrogové politiky
Drug policy action programme
Poznámka:Není uvedeno: údaje nejsou k dispozici.(1)Údaje poskytnuty pracovníky národních kontaktních míst.(2)Kvantifikovatelné cíle v lucemburské strategii pro snížení nabídky drog nejsou k dispozici.
NB: (1) (2) (3) n.a., data not available.Data supplied by staff of national focal points.Quantifiable targets in the Luxembourg strategy not available for supply reduction.The Cyprus strategy notes that, in order to meet the objective of the strategy, financial and human resources will be made available — no specification of figures in the text.
Pro Maltu, Slovensko a Turecko nejsou o tomto tématu žádné informace.KOM (2004) 707 v konečném znění.Evropská rada (16. – 17. prosince 2004) – závěry.Též společný dokument EMCDDA a Europolu – Statistical Snapshot (1999–2004) (Stručný statistický přehled (1999–2004))
For further information and definitions, see the EMCDDA website (http://www.emcdda.eu.int/?nnodeid=1360).No information on this subject is available for Malta, Slovakia and Turkey.COM(2004) 707 final.European Council (16–17 December 2004) — Conclusions.Among which is the EMCDDA–Europol statistical snapshot (1999–2004) (http://snapshot.emcdda.eu.int).
Výroční zpráva za rok 2005: Stav drogové problematiky v Evropě obchodu s drogami a nabídce drog.
Annual report 2005: the state of the drugs problem in Europe made can be found in the 2004 evaluation of the Portuguese national drug strategy.
V době plnění plánuvzniklo několik zásadních iniciativ v boji proti praníšpinavých peněz (cíl 6.1) a iniciativ usilujících o prevencizneužívání prekurzorů drog (cíl 6.2), a to předevšímprostřednictvím novelizace právních předpisů Společenstvíupravujících kontrolu obchodu s prekurzory drog.
External evaluatorsconcluded that progress had been made in achieving someof the 30 main objectives of the Portuguese action plan,with eight objectives fully achieved and 10 partiallyachieved; however, a lack of information meant that otherobjectives were difficult to evaluate, and five objectiveswere judged not to have been achieved.
opakovaně ke zvýšení výdajů na zdravotnické služby; v Maďarsku byly mobilizovány finanční zdroje profinancování dosud nerealizovaných součástí strategie; a v Lucembursku se protidrogový rozpočet Ministerstvazdravotnictví zvýšil z cca 1 milionu eur v roce 1999 natéměř 6 milionů eur v roce 2004.
progress is needed. It emphasised that progress had beenmade towards reducing the incidence of drug-relatedhealth problems (including HIV infection and hepatitis) andthe number of drugrelated deaths (target 2 of the EU drugstrategy), and, in particular, in improving the availabilityof treatment (target 3).
Ve všech členskýchstátech však výdaje z veřejného rozpočtu na protidrogovouproblematiku představují pouze malou část celkovýchveřejných výdajů (0,1 až 0,3%).
Regarding target 1, reducing druguse, no significant progress was observed.
Tato skutečnost můžečástečně vysvětlit zjištění, že v EU neexistuje přímá vazbamezi ekonomickým růstem, s ním souvisejícími změnami v celkovém rozpočtu a změnami ve výši veřejných výdajůvěnovaných na řešení drogové problematiky.
Similarly, nodecrease in the availability of drugs was found (target 4).Nevertheless, targets 4 and 5, taken together, appeared tobe a catalyst for several EU-level initiatives that havestrengthened law enforcement measures against drugtrafficking and supply.
Sdělení rovněž zdůraznilo nutnost dalšího výzkumu,například biomedicínských, psychosociálních a dalšíchfaktorů, které jsou určující pro užívání drog a drogovouzávislost.
However, in all Member States, public expenditure on the drug issue representsonly a small part of total public expenditure (between0.1% and 0.3%). This may partly explain the observationthat, across the EU, there is no direct link betweeneconomic growth and associated changes in generalbudget and changes in the level of public expenditure onthe drug issue.