natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Unie by v úzkém propojení se svými činnostmi v oblasti výzkumu měla podporovat i rozvojkoherentních a silných snah na Evropské úrovni ve dvou oblastech, v kterých hrají věda a technologie klíčovou roli:
Linked closely with its action in research, the EU should support the development of a coherentand strong effort at European level in two fields in which science and technology play a key role.
•vesmír:podpora evropské vesmírné politiky, která usiluje o větí soudržnost evropských i vnitrostátních veřejných i soukromých snah, zaměřuje se na vývoj aplikací v oborech jakourčování polohy a navigace, pozorování a monitorování Země a telekomunikace, koordinujeinvestice do výzkumu a vývoje na různých úrovních a pomáhá EU lépe uskutečňovat cílejejích politik v partnerstvích se stávajícími vesmírnými velmocemi, jako je Rusko, i s těmi nověvznikajícími, jako jsou Čína, Indie a Brazílie.
•Space,in support of a European space policy aiming at greater coherence of European andnational private and public efforts, and focusing on the development of applications in fieldssuch as positioning and navigation, earth observation and monitoring, and telecommunications, coordinating R & D investments at various levels and helping the EU to better realiseits policy objectives in partnership with existing space powers such as Russia, and emergingones like China, India and Brazil. Action in this area will rely on the implementation of a European space programme strengthening EU space projects (such as GMES — global monitoring for environment and security).
•bezpečnost:podpora provádění politik Unie, a to iniciováním výzkumu potřebného ke zvýení bezpečnosti v Evropě ve vech jejích dimenzích v návaznosti na přípravnou akci, kterábyla zahájena v této oblasti, do níž USA investují pětkrát více prostředků než Evropa.
•Security,in support of the implementation of EU policies, by fostering research needed toincrease security in its different dimensions in Europe as a follow-up of the preparatory actionlaunched in this field, in which US investments are five times higher than Europe’s.
Jde o příspěvek Komise k irí agendě EU, jejímž cílem je zabývat se výzvami a hrozbami vymezenými, kromě jiného, v tzv. Evropské bezpečnostní strategii, která byla schválena Evropskouradou v prosinci 2003.
This constitutes a Commission contribution to the wider EU agenda to address Europe’s challengesand threats as set out, inter alia, in the European security strategy that was endorsed by the European Council in December 2003.
Doplňuje činnosti a úsilí podnikané členskými státy a ostatními orgány a institucemi EU.
It is complementary to the actions and efforts that arebeing deployed by the Member States and the other EU institutions.
Patřil by sem rozvoj znalostí a technologií s evropskou přidanou hodnotou, pomocí kterých by bylomožné předvídat, monitorovat a zmírňovat nové hrozby pro bezpečnost, jako jsou např. hrozbyspojené s bioterorismem, počítačovou trestnou činností a globální bezpečností, a zajiťovatevropskou pozici v komplexních výzkumných sítích.
It would involve the development of knowledge and technologies with European added value tosuccessfully anticipate, monitor and mitigate new security threats, such as those related to bioterrorism, cyber-crime and global security, and to ensure the European position in the complexresearch networks.
Odpovídajícím způsobem bude posílena činnost EU v oblasti ¸íření výsledků výzkumua upevněna evropská účast a vedoucí postavení v globálních iniciativách.
EU action in the field of dissemination of research resultswill be strengthened accordingly, and European participation and leadership in global initiativeswill be reinforced.
c) Propojování Evropy pomocí sítí EU
(c) Connecting Europe through EU networks
Deset let po sputění iniciativy v oblasti transevropských sítí stagnuje rozvoj hlavních os, kteréprotínají Evropu.
Ten years after the launch of the transEuropean networks initiative, the development of a spineof major axes across the European Union is stagnating.
Nebudou-li učiněna žádná opatření, nebude Evropa propojena a bude ze svého potenciálu pro růst platit daň za nedostačující infrastrukturu.
If nothingis done, Europe will not be connected, and it will pay the price of a failing infrastructure on itspotential for growth.
Vysoce výkonné transevropské sítě jsou nutným katalyzátorem trvale udržitelné mobility zboží,občanů a energie v rozířené EU.
High-performing transEuropean networks are an essential catalyst for the sustainable mobilityof goods, citizens and energy in an enlarged EU.
Přispívají ke konkurenceschopnosti, ale jsou také hmatatelným symbolem evropské integrace.
This not only contributes to competitiveness,it also offers a tangible symbol of European integration.
Nevyužitý potenciál, který by lidem a podnikům plynul z lepích dopravních spojů, se odhaduje na 0,23 % HDP, což představuje asi jeden milion stálýchpracovních míst.
The untapped potential for people andfor businesses resulting from better transport connections is estimated at 0.23 % of GDP, meaning about 1 million permanent jobs.
BUDOVÁNÍ NAÍ SPOLEČNÉ BUDOUCNOSTI•2007–2013
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13 satellite navigation system, Galileo, will boost European industries at the cutting edge of hightechnology.
Opatření vedoucí k vytvoření efektivního a trvale udržitelného dopravního systému a spolehlivých dodávek energie je pro dosahování dobrých ekonomických výsledků nezbytným předpokladem.
Therefore, action to create an efficient and sustainable transport system and a reliable energysupply is critical to economic performance.
Návratnost této investice přesahuje hranice členských států.
The return on this investment goes beyond national boundaries.
Vlády členských zemí proto majítendenci nebrat v úvahu evropskou perspektivu, ale upřednostňovat programy členských států,obzvlátě je-li jejich domácí rozpočtová situace nesnadná.
This encourages national governments’ failure to take a European perspective and their reflex to put national programmesfirst, especially in times of intense pressure on national budgets.
Koordinace a finanční spoluúčast Evropské unie se zvlátním důrazem na přeshraniční aspekty může přinést soudržnost v rámcicelého kontinentu, dlouhodobou stabilitu a také vyí zapojení soukromého sektoru.
EU coordination and participation in financing with a special emphasis on crossborder sections can bring coherence on a continental scale, long-term stability, and can leverage greater private-sector participation.
•Například pod heslem dálnice na moři“ by na vodu mohla být odkloněna část nákladu převáženého po silnicích (např. 7,6 milionů tun každoročně převážených mezi Rotterdamem a Bilbaem, což by představovalo 10 % nákladu převáženého na této trase po silnicích).
•For example, ‘motorways of the sea’ could take freight off the roads (for example, 7.6 milliontonnes could be taken between Rotterdam and Bilbao each year, equivalent to 10 % of roadfreight on this route).
To byale bylo možné uskutečnit pouze za koordinace EU.
But it can only work through EU coordination.
•elezniční tunel pod Mont-Cenis mezi Lyonem a Turínem by mohl svou současnou kapacituztrojnásobit a propojit některé z nejdynamičtějích regionů Evropy se středem nových členských států.
•The Mont-Cenis rail tunnel between Lyons and Turin would treble the current capacity andlink some of Europe’s most dynamic regions with the core of the new Member States.
Ale tento projekt nelze spustit bez podpory EU.
But itcannot be kick-started without EU backing.
Náklady na celou transevropskou síť se odhadují na 600 miliard eur.
The cost of the whole transEuropean network is estimated at EUR 600 billion.
Nové hlavní směry protransevropské sítě, které Evropská rada uvítala v prosinci 2003, nabízejí lepí koordinaci mezičlenskými státy a stabilnějí koncentraci na seznam vymezených prioritních projektů s přesnýmčasovým plánem.
The new guidelines for the transEuropean networks welcomed by the European Council in December 2003offer better coordination between Member States and a tighter focus on a list of defined priority projects with precise dates.
Patří sem propojení vnitrostátních vysokorychlostních železničních sítí do roku 2012, rozvojzákladní sítě pro nákladní železniční přepravu ve střední Evropě do roku 2015 a balíček na propojení přístavů a pozemní dopravní sítě do roku 2010.
This includes interconnecting national high-speed rail networks by 2012, developing a core railfreight network in central Europe by 2015, and a package to connect ports and land transportby 2010.
Celková úroveň investic, která je nutná k realizaci 26 prioritních dopravních projektů, činí 220miliard eur do roku 2020, přičemž nejvyí objem prostředků bude zapotřebí v letech od 2007do 2013.
The overall level of investment required to realise the 26 priority transport projects amounts to EUR 220 billion up to 2020, with funding to peak between 2007 and 2013.
Odhaduje se, že podíl soukromého sektoru na financování tohoto projektu bude pokrývat asi 20 % celkových nákladů a zbytek bude financován společně z rozpočtů členských zemía příspěvku Společenství, který bude činit až 20 %.
It is estimated thatthe private sector’s share in financing this project should be around 20 % of funding requirements, the rest being financed jointly by national budgets, and the Community budget contributing up to 20 %.
Financování ze strany EU je rovněž nutné k zajitění přeshraničních dodávek energie a vývojeobnovitelné energie a ekologických paliv, což by mělo stát okolo 100 miliard eur.
European funding is also required to ensure that Europe’s energy supply is delivered acrossnational frontiers and to develop renewable energy and clean fuel, with costs estimated at some EUR 100 billion.
Iniciativy Společenství jsou zapotřebí ke zvýení dopadu a akceptace obnovitelné energie a energetické účinnosti a ke splnění cílů, jako je např. podíl obnovitelných zdrojů na výrobě elektřiny ve výi 22 %do roku 2010.
Community initiatives are needed to raise the impact and appeal of renewableenergy and energy efficiency and to meet agreed targets like providing 22 % of electricity fromrenewable sources by 2010.
Unie bude také muset pokračovat ve svém úsilí při odstraňování překážek bránících rozvojivnitřního trhu v oblasti telekomunikací a při zajiťování dostupnosti spolehlivých irokopásmových sítí ve vech regionech, přičemž by zvlátní pozornost měla být věnována riziku vznikudigitálního předělu mezi městskými a odlehlými či venkovskými oblastmi.
The EU will also need to pursue its efforts to remove the barriers hindering the development ofan internal market for telecommunications and to ensure the availability of a secure broadbandnetwork infrastructure in all regions, devoting particular attention to the risk of digital dividebetween urban and remote and rural areas.
d) Zvyování kvality vzdělávání a odborné přípravy
(d) Improving the quality of education and training
Lidský kapitál je jedním z nejdůležitějích faktorů růstu.
Human capital is one of the major determinants of growth.
Jeden rok vzdělávání navíc může v běžné evropské zemi zvýit celkovou produktivitu o 6,2 %.
One additional year of schooling canincrease the aggregate productivity by 6.2 % for a typical European country.
A přesto v období 1995–2000objem veřejných investic do vzdělávání a odborné přípravy v procentech HDP poklesl.
Yet over the period 1995–2000, public investment in education and training as a proportion of GDP fell in most Member States.
EU zaostává za svými konkurenty, co se týče počtu absolventů vysokých kol, úrovně dosažené přiukončení vzdělávání a účasti v procesu celoživotního učení.
The EU lags behind its competitors in terms of the number of graduates, theskills achieved when leaving school, and participation in lifelong learning.
Také mezi jednotlivými členskýmistáty existují velké rozdíly.
There are also hugevariations in performance from one Member State to another.
Vzdělávací politiky jsou oblastí, ve které je velmi důležitá blízkost k jednotlivcům a kulturní rozmanitost, a proto zde hrají hlavní roli vnitrostátní a místní orgány.
Education policies are an area where closeness to the individuals and cultural diversity are veryimportant, and hence where national and local authorities have a primary role.
Celková modernizace systémů vzdělávání a odborné přípravy Společenství je ústředním bodem Lisabonské strategie.
The overall modernisation of the Community’s education and training systems is a centrepiece of the Lisbonstrategy.
V důsledku toho přijala Evropská rada společné cíle a pracovní program pro transformaci systému vzdělávání a odborné přípravy na účinné systémy celoživotního učení přístupné vem občanům a pro podporu jejich sbližování a následného celkového zvýení jejich standardu.
Consequently, the European Council has adopted common objectives and a work programme to transform education and training systems into efficient lifelong learning systemsaccessible to all citizens and to promote convergence in order to raise standards overall.
Jde předevím o zvyování kvality vzdělávání a odborné přípravy (reforma vyučovacích osnov, novévyučovací metody, zajiťování kvality), zlepování přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě v průběhu celého života (včetně e-učení) a otevření vzdělávání a odborné přípravy vnějím vlivům, od pracovních trhů až po celosvětovou hospodářskou soutěž.
Thefocus is on improving the quality of education and training (curriculum reform, new teachingmethods, quality assurance), increasing access to education and training at all stages of life(including e-learning) and opening education and training up to outside influences rangingfrom labour markets to worldwide competition.
Tato práce vyžaduje podporu Unie, jelikož její přínos je celoevropský a členské státy samotnénemají dostatečné prostředky.
This work requires EU support, since the benefits are spread Europe-wide and Member Statesindividually do not have the appropriate means.
Vedle politiky soudržnosti, jejímž cílem je podpora infrastrukturya základního vzdělávání a odborné přípravy, má příspěvek Unie dvě hlavní podoby: podporamobility jednotlivců (např. studentů, učitelů, akademických pracovníků nebo kolících pracovníků) a podpora partnerství/sítí mezi kolami, univerzitami kolicími středisky v různých zemích.Tento cíl usiluje předevím o mobilitu studentů, učitelů, akademických pracovníků, kolících pracovníků a v neposlední řadě i mobilitu mylenek a nejlepích postupů.
Besides cohesion policy, support to infrastructure and basic education and training, the EU contribution takes two main forms: supportingindividual mobility (such as students, teachers, academics or trainers); promoting partnerships/networks between schools, universities and training providers in different countries. At theheart of this objective will be mobility of students, teachers, academics, trainers, and not least ofideas and best practices.
Multilaterální přeshraničnímobilita je oblastí, která – ačkoli ji vichni považují za klíčovou – nemůže být účinně organizována nebo financována na úrovni členských států.
Multilateral crossborder mobility is an area that, although recognisedby all to be crucial, cannot be efficiently organised or funded at national level.
Pouze opatření na úrovni EU mohou poskytnout rámec a finanční podporu, po níž poptávka v rámci stávajících programů mnohonásobněpřekračuje nabídku.
Only EU actioncan provide the framework and financial support, for which demand under the current programmes far exceeds supply.
Tyto cíle by zahrnovaly:
Targets would include the following:
•do roku 2010 by se 3 miliony vysokokolských studentů měly zúčastnit programů mobility (v roce2002 se jednalo o 1 milion), tj. zhruba 10 % vysokokolských studentů bude mít možnost získatzkuenost při studiu v zahraničí;
• the participation of 3 million university students in mobility programmes by 2010 (the figure of 1 million was achieved in 2002) implying that some 10 % of university students are offered the possibilityto get exposure to and benefit from studying abroad;
•do roku 2013 by se 150 000 účastníků odborné přípravy mělo každoročně zapojit do akcí na podporu mobility;
• the involvement of 150 000 vocational trainees a year in mobility actions by 2013;
•po celou dobu trvání programu by se 10 % kolní populace Společenství (žáci i učitelé) mělo zapojit do akcí na podporu mobility;
• involving 10 % of the Community’s school population (pupils and teachers) in mobility actionsthroughout the programme period;
•do roku 2013 by se 50 000 dospělých občanů mělo zúčastnit akcí na podporu mobility v rámci celoživotního učení.
• the participation of 50 000 adults in lifelong learning mobility actions by 2013.
Výsledek musí zásadním způsobem přispět ke znovunastolení statusu Evropy jako centra vzdělávací a odborně vzdělávací excelence.
The result must be a major contribution to re-establishing Europe as a pole of educational andtraining excellence.
e) Agenda sociální politiky: pomáhat evropské společnosti předvídat a zvládat změny
(e) On the social policy agenda: helping European society to anticipate and managechange
Rychlé změny podmínek mezinárodní hospodářské soutěže vedou k nové dělbě práce, která sedotýká vech.
The rapid change in international competitive conditions leads to a new division of labour whichhas an impact on all.
Její výhody jsou rozsáhlé, ovem v kombinaci se slabým růstem může dojít kezvýené nezaměstnanosti a vyloučení.
Its benefits are widespread but, combined with weak growth, it may resultin increased unemployment and exclusion.
Na základě toho musí EU předvídat a ovlivňovat blížícíse změny – to je podstatou evropského modelu sociální soudržnosti a ekonomického růstu.
Against this background, the EU must anticipate andaccompany forthcoming changes: this is the essence of the European model of social cohesionand economic growth.
Unie se musí přizpůsobovat, podněcovat a absorbovat změny.
The EU needs to adapt, trigger and absorb change.
Agenda sociální politiky by měla Evropě pomoci dosáhnout jejího plného potenciálu, a to posílením sociální politiky jako faktoru ovlivňujícího produktivitu a zohledněním nákladů politiky,která není sociální.
By dynamically addressing challenges relatedto rapid change in international competitive conditions, the social policy agenda is the EU’sroadmap for policy and action in the employment and social sphere, as part of the overall Lisbon
BUDOVÁNÍ NAÍ SPOLEČNÉ BUDOUCNOSTI•2007–2013
BUILDING OUR COMMON FUTURE• 2007–13 strategy.
EU musí zajistit vhodný regulační rámec se stejnými výchozími podmínkami pro podniky i pracovníky, a to tak, že stanoví přiměřené sociální normy a základní práva.
The EU must provide the appropriate regulatory framework to create a level playing field forbusinesses and workers by establishing adequate social standards and basic rights.
Činnost EU také funguje jako katalyzátor, neboť umožňuje stanovování a uplatňování reformních opatření členskýchstátů na jejich trzích práce a v jejich sociálních politikách, a tak s využitím jen mála finančníchprostředků vyvolává důležité změny v politikách.
EU action alsoacts as a catalyst by facilitating the definition and implementation of reform measures by Member States in their labour market and social policies and, as such, brings about importantpolicy developments with modest financial means.
Úroveň EU je podle Smlouvy také tou nejvhodnějí úrovní, na které by měl probíhat sociální dialog.
The EU level is also the most appropriateplace to successfully promote social dialogue, as foreseen by the Treaty.
•Agenda sociální politiky by měla být posílena, aby bylo možné čelit novým výzvám společným vem členským státům a zvládat změny související s rozířením, globalizací a stárnutímpopulace.
•In order to face the new challenges common to all Member States and to manage change inthe context of enlargement, globalisation and demographic ageing, the social policy agendashould be further strengthened.
•Ve své poslední Jarní zprávě Komise požadovala, aby bylo ustaveno tzv. Evropské partnerství pro změnu, jakýsi tripartitní mechanismus, který by se zaměřoval na vymezování společných výzev a poskytoval vhodné odpovědi, co se týče zvládání změn.
•In its latest ‘Spring report’, the Commission called for the establishment of European partnerships for change: tripartite mechanisms aiming at identifying common challenges and giving appropriate responses in terms of harnessing change.
Kolektivní smlouvy větinou zahrnují irokou řadu otázek souvisejících nejen s mzdou a pracovní dobou a neustále se vyvíjejí do podoby nástrojů, které mohou předvídat a zvládat změny.
Collective agreements tend to coveran increasingly broad range of issues beyond the classical topics of wages and working timeand are being developed into instruments for anticipating and managing change.
Tato partnerství byse také zabývala otázkami souvisejícími s novou mezinárodní dělbou práce jako důsledkemglobalizace, a to konkrétně v jednotlivých sektorech.
These partnerships should also address questions related to the new international division of labourstemming from globalisation, with a particular sector by sector focus.
Důvody pro opatření na úrovni EU:
Action at EU level is warranted for the following reasons.
•EU poskytuje vhodný rámec se stejnými výchozími podmínkami pro podniky tak, že stanovíspolečné sociální normy a základní práva a volný pohyb pracovníků.
•The EU provides the appropriate framework to create a level playing field for businesses byestablishing common social standards and rights and free movement of workers.
Díky propagaci prevence a stanovení minimálních zdravotních a bezpečnostních norem dolo keznačnému poklesu nemocí z povolání a pracovních úrazů.
Promoting prevention and setting minimum health and safety standards significantly reducedoccupational diseases and accidents.
Avak celkové náklady, které ekonomika musí nést, stále dosahují zhruba 2,6 % až 3,8 % HNP. Jde o vysoké finanční náklady vznikající v důsledku toho, že jetě není k dispozici dostatečný právní rámec.
However, the total cost to the economy still amounts tobetween 2.6 and 3.8 % of GNP, testimony of the high economic costs of not having appropriatelegislation in place.
Komise již navrhla, aby v každém členském státě bylo usilováno o dosažení 15% celkového poklesu míry výskytu pracovních úrazů.
The Commission has called for a target of a 15 % overall reduction in the incidence rate of accidents at work in each Member State.
V současné době využívá ustanovení o koordinaci systémů sociálního zabezpečení na úrovni EUběhem přechodného pobytu v jiném členském státě zhruba 30 milionů lidí.
Currently 30 million people benefit from social security coordination provisions at EU level duringa temporary stay in another Member State.
Cílem je, aby se jejichpočet zvýil na nejméně 100 milionů lidí, a to na základě zavedení evropské karty zdravotníhopojitění.
The target of at least 100 million persons should beachieved through the deployment of the European health insurance card.
•Koordinace politik EU funguje jako katalyzátor, neboť s využitím jen mála finančních prostředků vyvolává důležité změny v politikách členských států.
•EU policy coordination acts as a catalyst bringing about important policy developments in Member States with modest financial means.
Evropská strategie zaměstnanosti přináí strukturální reformy na pracovních trzích členskýchstátů.
The European employment strategy brings about structural reforms to Member States’ labour markets.
Přemostění propasti mezi stávající mírou zaměstnanosti a cílenou plnou zaměstnaností byznamenalo téměř 16 milionů pracovních míst.
Further bridging the performance gap between the current employment rate and the fullemployment goal amounts to almost 16 million jobs.
Využití pracovního potenciálu pracovníků staríhověku by samo o sobě vedlo k 7 milionům pracovních míst.
Tapping the potential of older workers alonewould total 7 million jobs.
Celkové náklady plynoucí z neúplnéhovyužívání pracovní síly se odhadují na zhruba 9 % HDP Unie, tj. 825 miliard eur.
The total cost of the underutilisation of the labour force is estimated ataround 9 % of the EU’s GDP, or EUR 825 billion.