natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Strategie prevence zaměřené na prostředí usilují o»změnu bezprostředního kulturního, sociálního, fyzického a»ekonomického prostředí, v»němž se lidé rozhodují o»užívání drog.
Drug prevention can be divided into different levels or strategies, which range from targeting society as a whole (environmental prevention) to focusing on at-risk individuals (indicated prevention).
Tyto strategie typicky zahrnují taková opatření, jako je například zákaz kouření, stanovování cen alkoholu nebo propagace zdraví ve školách.
Ideally, the different strategies do not compete but complement each other.
Důkazy svědčí o»tom, že opatření prevence prostředí na úrovni společnosti a»zaměření na sociální klima ve školách
The main challenges for prevention policies are to match these different levels of prevention to the degree of vulnerability of the target groups (Derzon, 2007) and to ensure that interventions are evidencebased and sufficient in coverage.
Všeobecná prevence ve školách je uváděna ve všech evropských zemích, třebaže s»různým obsahem a»mírou pokrytí.
School-based universal prevention is reported in all European countries, although with varying content and levels of coverage.
Dvěma hlavními typy prováděných intervencí jsou poskytování informací a»následný nácvik životních dovedností.
Information provision followed by life skills training are the two main intervention types provided.
Strukturované protokoly intervencí („programy“) jsou stále poměrně vzácné.
Structured intervention protocols (‘programmes’) are still relatively scarce.
Evropa v»rostoucí míře uznává, že všeobecnou prevenci ve školách je potřeba zlepšit.
The need to improve school-based universal prevention is increasingly recognised in Europe.
Jedenáct členských států EU uvádí například snahy o»definování standardů prevence.
Eleven EU Member States report, for example, on efforts to define prevention standards.
Účinnost evropských preventivních opatření zůstává nedostatečně probádána»(1).
The effectiveness of European prevention measures remains poorly researched (1).
Největší pozornost je věnována všeobecné a»indikované prevenci ve školách.
Universal and indicated prevention in school settings are the areas receiving the most attention.
Souběžně probíhá debata o»přenositelnosti zjištění výzkumu z»jiných částí světa, především ze Spojených států amerických.
In parallel, there is a debate about the transferability of research findings from other parts of the world, mainly from the United States.
Studie EU-DAP, evropská multicentrická studie asi 7»000»žáků ve věku 12–14 let v»sedmi členských státech EU, přispívá k»rozvoji výzkumu prevence a»ukazuje, že intervence mohou mít v»rámci Evropy a»na jiných kontinentech podobné výsledky.
The EU-DAP study, a European multicentric trial involving about 7¢000 pupils aged 12–14 in seven EU Member States, is contributing to the development of prevention research and shows that interventions can have similar results within Europe and across different continents.
Kvůli obtížnému provádění experimentálních hodnocení jsou důkazy o»účinnosti selektivní prevence nadále omezené.
Because of the difficulty of implementing experimental evaluation designs, evidence of the effectiveness of selective prevention is still limited.
To se však netýká intervencí pro zranitelné rodiny, které se v»různých studiích ukázaly jako efektivní (Petrie a»kol., 2007).
This does not apply, however, to interventions for vulnerable families, which have been shown to be effective in different studies (Petrie et al., 2007).
K»nedávným příkladům v»této oblasti patří úprava „programu posilování rodin“ hodnocená ve Španělsku, která se ukázala jako efektivní při snižování prediktorů užívání drog, jako je například disruptivní chování ve škole a»symptomy deprese.
Recent examples in this area include an adaptation of the ‘strengthening families programme’ evaluated in Spain, which was found to be effective in reducing predictors for drug use, such as disruptive behaviour at school and depression symptoms.
Pozitivní výsledky jsou rovněž uváděny ve Spojeném království, kde v»prvních 699 rodinách, jež dokončily „Projekty rodinných intervencí“, došlo k»poklesu rizik pro děti, hlášených případů antisociálního chování, problémů s»prospěchem, kriminality mladistvých, domácího násilí, problémů v»oblasti duševního a»tělesného zdraví a»zneužívání látek.
Positive results were also reported in the United Kingdom, with reductions in risks to children, reported cases of antisocial behaviour, educational issues, youth crime, domestic violence, mental and physical health problems and substance misuse among the first 699 families to have completed ‘Family intervention projects’.
Analýza zprostředkujících proměnných ukázala, že dopady na užívání konopí byly většinou důsledkem nápravy vnímání norem, nápravy pozitivních očekávání směřujících k»látce a»nápravy pozitivních postojů k»nelegálním drogám.
Significant risk reduction for tobacco, alcohol and cannabis use after one year was reported for ‘Unplugged’, a 12-session programme.
Posilování dovedností v»komunikaci, rozhodování a»odmítání drog bylo méně účinné.
‘Unplugged’ aims to correct normative beliefs about substance use, while also providing life-skills training and substance information.
Evropští a»američtí výzkumní pracovníci nyní provádějí souběžné analýzy zahrnující studii EU-DAP a»další data, aby zjistili, jak děti a»dospívající reagují na prevenci v»různých kontextech. Zabývají se především rozdílným vlivem pohlaví, sociálního kontextu a»psychologických charakteristik.
Persistent beneficial effects at 18 months follow-up were also found for episodes of drunkenness and frequent cannabis use in the past 30 days, whereas the short-term effect on daily cigarette smoking faded out (Faggiano et al., 2010).
Evropské země v»průměru uvádějí poskytování selektivní prevence v»omezeném rozsahu, přičemž většina intervencí se soustředí na mladistvé pachatele, zranitelné rodiny a»etnické skupiny.
European countries report, on average, limited provision of selective prevention, with most interventions targeting young offenders, vulnerable families and ethnic groups.
Celkově údaje nasvědčují tomu, že pokrytí selektivní prevencí v»posledních letech nevzrostlo.
Overall, the data indicate that the coverage of selective prevention has not increased in recent years.
Z»tohoto závěru však mohou existovat určité výjimky, například v»některých zemích intervence ve zranitelných rodinách a»protokol systematické intervence pro mladistvé pachatele FreD, který je nyní zaveden ve více než třetině členských států EU.
There may be some exceptions to this observation, such as interventions for vulnerable families in some countries and FreD, a¢systematic intervention protocol for young offenders, which is now implemented in over a third of EU Member States.
) To vedlo k»založení European Society for Prevention Research (Evropské společnosti pro výzkum prevence).
European and American researchers are now conducting parallel analyses with EU-DAP and other data in order to understand how children and adolescents respond to prevention in different contexts.
Indikovaná prevence
(1) This has led to the foundation of the European Society for Prevention Research.
V»Evropě jsou hlavními způsoby léčby problémů s»drogami psychosociální intervence, substituční léčba problémového užívání opiátů a»detoxifikace.
Indicated prevention aims to identify individuals with behavioural or psychological problems that may be predictive for developing substance use problems later in life, and to target them individually with special interventions.
Relativní význam jednotlivých léčebných modalit v»každé zemi je ovlivněn několika faktory, včetně uspořádání národního systému zdravotní péče.
Indicated prevention programmes are usually evaluated, and often show high levels of effectiveness (EMCDDA, 2009c).
K»dispozici není žádný soubor dat umožňující úplně popsat populaci uživatelů drog v»Evropě, kteří v»současnosti podstupují protidrogovou léčbu.
There is no data set allowing a description of the full population of drug users currently undergoing drug treatment in Europe.
Informace o»významné podskupině této populace však zachycuje ukazatel „počet žádostí o»léčbu“ centra EMCDDA, který shromažďuje data o»osobách nastupujících do specializovaných služeb protidrogové léčby»(11).
Information on an important subgroup of this population is, however, gathered by the EMCDDA’s treatment demand indicator, which collects data on those entering specialised drug treatment services¢(11).
V»roce 2008 ukazatel registroval asi 440»000 pacientů, kteří nastoupili léčbu, z»nichž 40»% nastoupilo protidrogovou léčbu poprvé v»životě.
In 2008, the indicator registered about 440¢000 treatment entrants, 40¢% of whom were entering drug treatment for the first time in their life.
Indikovaná prevence se snaží rozpoznat jedince s»problémy v»chování nebo psychickými problémy, které mohou predikovat rozvoj problémového užívání látek v»pozdějším věku, a»zaměřit se na ně jednotlivě speciálními intervencemi.
In Europe, the main modalities used for the treatment of drug problems are psychosocial interventions, opioid substitution and detoxification.
Programy indikované prevence jsou obvykle vyhodnocovány a»mnohdy vykazují vysokou účinnost (EMCDDA, 2009c).
The relative importance of the different treatment modalities in each country is
Jednou z»posledních novinek je nizozemská „Cannabis show“, která vychází ze stávajícího programu prevence užívání konopí (zábavné vzdělávání mezi vrstevníky) a»probíhá ve školách se zaměřením na mladé lidi s»problémovým chováním a»dalšími psychiatrickými problémy.
Based on a range of different sources, including the treatment demand indicator, a conservative estimate is that 1 million people received treatment for illicit drug use in the European Union during 2007. Of these, more than half
) Pro ukazatel „počet žádostí o»léčbu“ byly poskytnuty údaje z»29 zemí o»specializovaných centrech protidrogové léčby, ve většině zemí s»pokrytím více než 60 % zařízení (viz tab. TDI-7 ve Statistickém věstníku 2010).
The treatment demand indicator received data from 29 countries for specialised drug centres, with a coverage of more than 60¢% of units in most countries (see Table TDI-7 in the 2010 statistical bulletin).
Vybrané téma EMCDDA oléčbě starších uživatelů drog apéči oně
EMCDDA ‘Selected issue’ on treatment and care for older drug users received opioid substitution treatment.
Téměř 80»% uživatelů drog v»kontaktu s»léčebnými službami tvořili uživatelé v»Německu, Španělsku, Francii, Itálii a»ve Spojeném království.
Germany, Spain, France, Italy and the United Kingdom accounted for nearly 80¢% of the drug users in contact with treatment.
Počet starších uživatelů drog v»Evropě se má podle prognóz v»letech 2001 až 2020 zdvojnásobit, což bude vyžadovat odpovídající a»inovativní přístupy k»léčbě této rostoucí populace a»k»péči o»ni.
The number of older drug users in Europe is predicted to double between 2001 and 2020 and adequate and innovative approaches will be required for the treatment and care of this growing population.
Letošní vybrané téma publikované centrem EMCDDA zkoumá vývoj a»příčiny tohoto fenoménu stárnutí za poslední dvě desetiletí.
A ‘Selected issue’ published this year by the EMCDDA examines the development and causes of this ageing phenomenon over the last two decades.
Předkládá také zdravotní a»sociální charakteristiky starších uživatelů drog, aby bylo možné specifikovat jejich současné potřeby.
The health and social characteristics of older drug users are also presented in order to specify their current needs.
Zprávu uzavírá přehled současných intervencí pro starší uživatele drog a»osvědčených postupů v»členských státech.
The report ends with an overview of current interventions for older drug users and best practices in Member States.
Toto vybrané téma je k»dispozici pouze v»angličtině v»tištěné verzi a»on-line na internetových stránkách EMCDDA.
This ‘Selected issue’ is available in print and on the EMCDDA website in English only.
Tento odhad protidrogové léčby v»Evropské unii, třebaže vyžaduje zpřesnění, naznačuje vysokou míru poskytování léčby.
This estimate of drug treatment in the European Union, though in need of refinement, suggests a considerable level of treatment provision.
Zachycuje také velký nárůst v»poskytování léčby od poloviny 90.»let 20.»století, kdy se větší dostupnost a»lepší přístup k»protidrogové léčbě staly prioritami protidrogové politiky.
It also highlights the great increases that have taken place in treatment provision since the mid-1990s, when greater availability and better access to drug treatment became priorities of drug policy.
Během posledních dvou desetiletí došlo k»rozšíření specializovaných ambulantních služeb a»rozvoji terénních a»nízkoprahových přístupů.
The past two decades have witnessed the expansion of specialist outpatient services and the development of outreach and lowthreshold approaches.
Několik zemí rozšířilo substituční léčbu zapojením dalších poskytovatelů služeb, například všeobecných lékařů.
Several countries scaled up their substitution treatment by involving additional service providers, such as general practitioners.
V»důsledku toho počet osob absolvujících substituční léčbu v»Evropě vzrostl od roku 1993 téměř desetkrát (12).
As a result, the number receiving substitution treatment in Europe has grown almost 10-fold since 1993¢(12).
Změny v»poskytování léčby byly vyvolány také novými skupinami klientů, například uživatelů konopí a»stimulantů, kteří v»posledních 15 letech nastupují léčbu v»hojnějších počtech.
Changes in treatment provision were also prompted by new client groups, such as cannabis and stimulant users, which have accessed treatment in growing numbers during the last 15¢years.
Většina těchto uživatelů drog nastoupila léčbu ve specializovaných službách protidrogové léčby a»pouze několik málo zemí uvádělo pacienty, kteří nastoupili léčbu u»všeobecného lékaře nebo v»nízkoprahových službách.
of these drug users entered treatment in specialised drug treatment services, and only a few countries reported on those entering treatment with a general practitioner or in lowthreshold services.
Více než polovina osob nastupujících léčbu (53»%) uvádí jako primární drogu opiáty, především heroin, zatímco 22»% uvádí konopí a»18»% kokain»(13).
More than half of the treatment entrants (53¢%) report opioids, mainly heroin, as their primary drug, while 22¢% report cannabis and
Zbývající klienti jsou doporučeni k»léčbě prostřednictvím sociálních a»zdravotních služeb nebo neformálních sítí, včetně rodiny a»přátel»(14).
The remaining clients are referred through social and health services or informal networks, including family and friends¢(14).
Zatímco v»mnoha zemích se protidrogová léčba stala dostupnější, nadále existují překážky, které ztěžují uživatelům drog přístup buď k»protidrogové léčbě obecně, nebo k»některé z»léčebných modalit, případně je od tohoto přístupu odrazují.
While it has become more available in many countries, there are still barriers impeding or discouraging drug users from accessing either drug treatment or some of its modalities.
Mezi těmito překážkami jsou předpisy jako například přísná vstupní kritéria a»právní rámce, náklady léčby pro pacienty, nedostatek školeného personálu nebo malá geografická rozšířenost poskytovatelů léčby.
These barriers include regulations such as stringent admission criteria and legal frameworks, treatment costs for patients, lack of trained staff or low geographical density of treatment providers.
K»dalším překážkám, se kterými se uživatelé drog vyžadující léčbu potýkají, patří přiliš omezené ordinační hodiny, požadavek denního docházení a»nedostatečná podpora péče o»děti (např. během léčby v»lůžkových zařízeních), jež přinášejí konflikt s»jejich osobní a»profesní situací.
Other obstacles faced by drug users in need of treatment include inadequate opening hours, requirement of daily attendance and lack of childcare support (e.g.¢during inpatient treatment), which conflict with their personal and professional situation.
Přístupu k»léčbě mohou bránit také osobní přesvědčení a»názory ohledně vhodnosti, účinnosti a»výsledků konkrétních léčebných přístupů, a»to jak mezi odborníky, tak mezi uživateli drog.
Personal beliefs and preconceptions, among both professionals and drug users, regarding the appropriateness, effects and results of specific treatment approaches can also impede treatment access.
Jedním z»důsledků překážek v»přístupu k»léčbě mohou být dlouhé čekací doby.
Extended waiting times for drug treatment can be one of the consequences of barriers to treatment access.
Podle informací poskytnutých národními odborníky v»roce 2008 jsou hlavními příčinami nynějších dlouhých čekacích dob, které se podle jednotlivých modalit léčby liší, omezená dostupnost léčby, nedostatečnost zdrojů a»také zpoždění z»procedurálních důvodů (viz níže).
According to information provided by national experts in 2008, limited availability of treatment and lack of resources, as well as delays due to procedural reasons, are the main causes for the existing waiting times, which differ between treatment modalities (see below).
Klienti nastupující ambulantní léčbu jsou převážně muži, přičemž jejich průměrný věk je 31 let a»počet mužů je čtyřikrát vyšší než počet žen.
Clients entering outpatient treatment are predominantly young men, with an average age of 31 years and males four times as numerous as females.
Klienti nastupující léčbu poprvé a»klientky jsou v»průměru o»něco mladší.
Clients entering treatment for the first time and female clients are on average slightly younger.
Nižší průměrný věk je uváděn také u»klientů užívajících konopí (25) a»u klientů užívajících stimulanty jiné než kokain (29), zatímco vyšší průměrný věk je uváděn u»primárních uživatelů kokainu (32) a»opiátů (34).
Younger average ages are also reported for cannabis clients (25) and those using stimulants other than cocaine (29), while older mean ages are reported for primary users of cocaine (32) and opioids (34).
V»průměru uvádí nejmladší klienty Česká republika (26) a»nejstarší Španělsko (33)»(15).
On average, the youngest drug clients are reported by the Czech Republic (26) and the oldest by Spain (33)¢(15).
Poměr mezi počtem mužů a»počtem žen je nejvyšší mezi klienty užívajícími konopí (5:1) a»kokain (4,8:1) a»nejnižší mezi klienty užívajícími stimulanty jiné než kokain (2,2:1).
Male to female ratios are highest among cannabis (5:1) and cocaine (4.8:1) clients and lowest for those using stimulants other than cocaine (2.2:1).
Bez ohledu na primární drogu jsou poměry mezi pohlavími nejvyšší v»zemích na jihu Evropy a»nejnižší v»zemích na severu»(16).
Regardless of the primary drug, gender ratios are highest in countries in the south of Europe and lowest in countries in the north¢(16).
HSR-2 ve Statistickém věstníku 2010.)
Outpatient treatment
Viz tab. TDI-19 ve Statistickém věstníku 2010. )
Information is available on about 383¢000 drug users entering outpatient treatment in Europe during 2008.
Viz tab.
Most
TDI-16 ve Statistickém věstníku 2010.) Viz tab.
The two main modalities of outpatient treatment in Europe are psychosocial interventions and opioid substitution treatment.
TDI-10 a»TDI-103 ve Statistickém věstníku 2010.) Viz tab.
For opioid users, they are often provided in combination.
TDI-21 ve Statistickém věstníku 2010.
Psychosocial interventions offer support
Kapitola 2: Řešení drogové problematiky v Evropě – přehled
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview substitution treatment varies from less than 3.5 months in Dublin to 18 months in the south-east (Comptroller and Auditor General, 2009).
Odborníci ze čtyř zemí odhad čekacích dob nedokázali poskytnout.
Experts from four countries could not provide an estimate of waiting times.
Psychosociální intervence nabízejí uživatelům podporu v»jejich úsilí zvládnout a»překonat problémy s»drogami.
Inpatient treatment to users as they attempt to manage and overcome their drug problems.
Tyto intervence zahrnují poradenství, zvyšování motivace, kognitivně-behaviorální terapii, vedení případu, skupinovou a»rodinnou terapii a»prevenci relapsu.
These interventions include counselling, motivational enhancement, cognitivebehavioural therapy, case management, group and family therapy and relapse prevention.
Většinou je poskytují podle podmínek dané země veřejné instituce nebo nevládní organizace.
They are mostly provided, depending on the country, by public institutions or by non-governmental organisations.
V»roce 2008 odhadovali odborníci v»devíti ze 27 sledovaných zemí, že na tento typ léčby není žádná čekací doba.
In 2008, experts from nine of the 27¢reporting countries estimated that there is no waiting time for this type of treatment.
V»dalších deseti zemích národní odborníci odhadovali, že průměrné čekací doby nejsou delší než jeden měsíc.
In 10 other countries national experts estimated that average waiting times are no longer than one month.
V»Norsku se průměrná čekací doba odhaduje na deset týdnů, zatímco v»Dánsku zákon stanoví, že léčba musí být zahájena do 14»dnů.
In Norway, the average waiting time is estimated to be 10 weeks, while Denmark requires by law that treatment takes place within 14 days.
Odborníci ze sedmi zemí nedokázali poskytnout žádný odhad.
Experts from seven countries could not provide an estimate.
K»dispozici jsou údaje o»přibližně 42»000 uživatelích drog, kteří v»Evropě během roku 2008 nastoupili protidrogovou léčbu v»lůžkovém zařízení.
Data are available for about 42¢000 drug users who have entered drug treatment in inpatient settings in Europe during 2008.
Více než polovina z»nich uvádí jako hlavní drogu opiáty (57»%), přičemž většina ostatních klientů uvádí jako hlavní drogu buďto konopí (13»%), stimulanty jiné než kokain (13»%), nebo kokain (7»%).
More than half of them report opioids as their principal drug (57¢%), with most of the other clients identifying their principal drug as either cannabis (13¢%), stimulants other than cocaine (13¢%) or cocaine (7¢%).
Klienti v»ústavní léčbě jsou hlavně mladí muži, přičemž průměrný věk je 30 let a»poměr počtu mužů k»počtu žen je 3,5:1»(20).
Inpatient clients are mainly young men, with a mean age of 30 years and a male to female ratio of 3.5:1¢(20).
V»mnoha případech se tyto programy snaží umožnit klientům abstinovat od užívání drog a»substituční léčbu neumožňují.
Substitution treatment is the predominant treatment option for opioid users in Europe.
Detoxifikace, krátkodobá intervence pod lékařským dohledem, jejímž cílem je vyřešit abstinenční symptomy spojené s»chronickým užíváním drog, je někdy podmínkou pro zahájení dlouhodobé abstinenční léčby v»lůžkových zařízeních.
It is generally provided in outpatient settings, though in some countries it is also available in inpatient settings and is increasingly provided in prisons¢(17).
Detoxifikace je obvykle poskytována jako ambulantní intervence v»nemocnicích, specializovaných léčebných centrech nebo pobytových zařízeních s»odděleními interní medicíny nebo psychiatrie.
Opioid substitution is available in all EU Member States, as well as Croatia and Norway¢(18). In
Převažujícím způsobem léčby uživatelů opiátů je v»Evropě substituční léčba.
In many cases, these programmes aim to enable clients to abstain from drug use and do not allow substitution treatment.
Obecně je poskytována ambulantně, i»když v»některých zemích je k»dispozici také v»lůžkových zařízeních a»v»rostoucí míře je poskytována ve věznicích»(17).
Drug detoxification, a short-term, medically supervised intervention aimed at resolving the withdrawal symptoms associated with chronic drug use, is sometimes a prerequisite to initiate long-term, abstinence-based inpatient treatment.
Substituční léčba problémového užívání opiátů je k»dispozici ve všech členských státech EU a»také v»Chorvatsku a»Norsku»(18).
Detoxification is usually provided as an inpatient intervention in hospitals, specialist treatment centres or residential facilities with medical or psychiatric wards.
V»Turecku se na zavedení substituční léčby teprve čeká, i»když je podle nařízení z»roku 2004 o»léčebných centrech povolena.
Turkey, substitution treatment has yet to be introduced, though it is permitted under a 2004 regulation on treatment centres.