natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vláda velšského shromáždění ve Spojeném království (Wales) požádala instituci General Teaching Council for Wales, aby se s ostatními partnery ujala vedení prací směřujících k vytvoření soustavy profesního rozvoje ve Walesu.
In the United Kingdom (Wales), the Welsh Assembly Government has invited the General Teaching Council for Wales to take the lead working with other partners to develop a professional development framework for Wales.
Navrhovaná struktura stanovuje jasně definované standardy profesního růstu a zvláštní opatření pro evaluaci.
The proposed structure provides for clearly defined standards to govern career progression, and special evaluation arrangements.
Plánuje se, že programy dalšího vzdělávání budou podléhat akreditaci a kvalita poskytovatelů evaluaci.
It is planned that inservice training programmes will be accredited and the quality of providers evaluated.
Doporučení pro zajišťování kvality by měla být Vládě velšského shromáždění předložena do ledna 2007.
In the case of quality assurance, recommendations should be submitted to the Welsh Assembly Government by January 2007.
V Rumunsku se nedávná reforma zaměřila na metodologii a obsah dalšího vzdělávání učitelů a rovněž na tvorbu vzdělávacích standardů, na evaluační kritéria a metody a na akreditaci a monitorování programů.
In Romania, a recent reform has focused on the methodology and content of inservice teacher education, as well as on the development of training standards, evaluation criteria and methods, and accreditation and monitoring of programmes.
V Německu a v Nizozemsku je v současné době předmětem diskuse metodologie pro evaluaci učitelského vzdělávání.
In Germany and the Netherlands, the methodology for evaluating teacher education is currently the subject of discussion.
V Německu připravila komise jmenovaná Stálým zasedáním ministrů školství a kultury jednotlivých spolkových zemí zprávu o stavu dalšího vzdělávání učitelů.
In Germany, a report on the state of inservice teacher education was prepared by a committee appointed by the Standing Conference of the Ministers of Education and Cultural Affairs of the Länder.
Tato zpráva vydaná v roce 2000 upozornila na fakt, že vzdělávání učitelů by mělo být podrobeno hlubší empirické evaluaci a analýze efektivity.
Published in 2000, the report highlighted the fact that teacher education was in need of increased empirical evaluation and analysis of its effectiveness.
V Nizozemsku jsou v současné době hlavním předmětem diskuse postupy evaluace a akreditace institucí přípravného vzdělávání učitelů, neboť výsledky evaluace vysokých škol a kurzů probíhající každých šest let naznačují, že kvalita některých programů pro (budoucí) učitele primárního stupně je podprůměrná.
In the Netherlands, procedures for evaluating and accrediting institutions of initial teacher education are currently at the heart of debate, as findings from the evaluation every six years of higher education institutions and courses have indicated that the quality of certain programmes for (prospective) teachers in primary education is sub-standard.
Problémy se vztahují zejména k evaluaci získaných vědomostí učitelů ve srovnání s očekávanými výsledky nebo k nedostatku srozumitelnosti v definování očekávaných výsledků.
Problems relate mainly to evaluation of what teachers have achieved compared to expected outcomes or to a lack of clarity in how the latter are defined.
V Polsku se debata o evaluaci soustředí zvláště na stav kolegií připravujících učitele ve srovnání se stavem na univerzitách.
In Poland, the evaluation debate focuses mainly on the status of teacher training colleges compared to that of the universities.
V Polsku se debata zabývá skutečností, že tato kolegia, která jsou řízena spíše školskou než vysokoškolskou legislativou, nemohou udělit kvalifikaci úrovně ISCED 5A.
In Poland, the debate is concerned with the fact that these colleges, which are governed by school rather than higher education legislation, cannot award ISCED level 5A qualifications.
Jedním z návrhů, jak přizpůsobit jejich status statutu univerzit, je zřídit zvláštní akreditační komisi, která by uplatňovala stejné evaluační postupy, jakým podléhají univerzity.
One proposal for bringing their status more into line with that of the universities involves establishing a special accreditation committee that would follow the same evaluation procedures as those to which the universities are subject.
Jiný návrh zahrnuje integraci programů kolegií do univerzitního studia na úrovni bakalář.
Another proposal involves integrating college programmes with university bachelor-level studies.
HLAVNÍ TÉMATA A VÝSLEDKY
MAIN ISSUES AND RESULTS
Účelem této studie bylo ukázat hlavní charakteristiky platných systémů zajišťování kvality, nikoli provádět detailní analýzy konkrétních aspektů těchto systémů.
The purpose of this survey was to show the main characteristic structures of quality assurance systems in place without embarking upon a detailed analysis of particular aspects of such systems.
Na základě informací uvedených v kapitolách 1 až 5 tohoto průzkumu je dále uveden souhrn hlavních výsledků týkajících se akreditace a evaluace institucí nebo programů pro vzdělávání učitelů.
Based on the information presented in Chapters 1 to 5 of the survey, a summary of the main results concerning the accreditation and evaluation of teacher education institutions or programmes is given below.
Zajišťování kvality přípravného vzdělávání učitelů
Quality assurance in initial teacher education
Kromě Lucemburska mají všechny země zahrnuté v této studii oficiálně zavedený systém pro evaluaci přípravného vzdělávání učitelů.
With the exception of Luxembourg, all countries considered in this survey have an officially implemented system for evaluating initial teacher education.
Míra, do jaké jsou tyto procesy legislativně upraveny, se však v jednotlivých zemích liší.
However, the extent to which such evaluation procedures are regulated differs from one country to the next.
V mnoha zemích zvláštní právní předpisy pro evaluaci programů nebo institucí pro vzdělávání učitelů neexistují nebo se vztahují jen na určitou fázi přípravného vzdělávání učitelů (na pedagogickou přípravu, pedagogickou praxi nebo na závěrečnou kvalifikační fázi přípravy).
In many countries, specific regulations on the evaluation of teacher education programmes or institutions do not exist, or apply only to a particular stage of initial teacher education (professional training, teaching practice or induction).
Ve většině zemí obecné úpravy evaluace vysokoškolského vzdělávání platí také pro evaluaci vzdělávání učitelů.
In the majority of countries, general regulations on the evaluation of higher education also apply to the evaluation of teacher education.
Externí evaluace je povinná nebo doporučená ve většině zkoumaných zemí a pokud jde o interní evaluaci, je situace velmi podobná.
External evaluation is compulsory or recommended in most of the countries being considered. The situation is quite similar regarding internal evaluation.
Hlavní znaky externí evaluace
Main features of external evaluation
Ve většině zemí provádí externí evaluaci agentura, komise nebo nezávislý orgán jednající za orgán veřejné správy a hodnotícími subjekty jsou odborníci v témže oboru a/nebo experti na evaluaci.
In the majority of countries, external evaluation is carried out by an agency, committee or independent body acting on behalf of the public authorities, and evaluators are peers and/or evaluation experts.
Hlavními dokumenty využívanými pro stanovení předmětu evaluace jsou vysokoškolská legislativa a seznam evaluačních kritérií.
The main documents which have to be used to establish the scope of evaluation are legislation on higher education and a list of evaluation criteria.
Běžně se evaluace odvolává také na jeden nebo více dokumentů, které pojednávají konkrétně o vzdělávání učitelů.
One or several documents which deal specifically with teacher education are also normally referred to.
Externí evaluace se zaměřují především na obsah studijních programů pro vzdělávání učitelů, který poskytují jednotlivé instituce nebo programy.
External evaluations focus mainly on the content of teacher education curricula provided by individual institutions or programmes.
Ve všech zemích se přihlíží rovněž k vyučovacím metodám a k metodám hodnocení.
Teaching and assessment methods are also considered in all countries.
Spolupráce se školami se zkoumá častěji než vyváženost mezi všeobecnou a odbornou přípravou v rámci přípravného vzdělávání učitelů nebo praxe studentů ve školách.
Partnerships with schools are more often considered than the balance between general and professional training within initial teacher education or school placements.
Ve většině zemí přihlíží evaluace k výkonu studentů a ve více než polovině z nich se zkoumají postoje a názory studentů.
In the majority of countries, external evaluation takes account of student performance and, in over half of them, of student attitudes and opinions.
Externí evaluace obecně vychází z návštěvy na místě, což často zahrnuje rozhovory s vedením instituce a akademickými a administrativními pracovníky.
External evaluation is normally based on a site visit which often includes interviews with the management and academic and administrative staff.
Právní předpisy také často obsahují opatření pro rozhovory se studenty.
Regulations also often provide for interviews with students.
Frekvence externí evaluace se v jednotlivých zemích značně odlišuje.
The frequency of external evaluation varies widely from one country to the next.
V zemích, kde je upravena předpisy, může evaluace probíhat každý rok a v opačném extrému jednou za 12 let.
In the cases where this frequency is regulated, evaluations take place annually at one extreme and, at the other, once every 12 years.
Hlavní rysy interní evaluace
Main features of internal evaluation
Odpovědnost za koordinaci interní evaluace spočívá především na vedení dané instituce nebo na zvláštní evaluační komisi zřízené pro tento účel. Téměř ve všech zemích se na interní evaluaci rovnoměrně podílí vedení instituce, akademičtí pracovníci a studenti.
The responsibility for coordinating internal evaluation lies mainly with the management of the institution or a special evaluation committee set up for this particular purpose, and in almost all countries, management, academic staff and students participate equally in internal evaluation.
Dva hlavní oficiální zdroje nejběžněji používané pro definování kritérií interní evaluace jsou obecná vysokoškolská legislativa a kritéria používaná pro externí evaluaci.
The two main official sources used for defining internal evaluation criteria are general legislation on higher education and the criteria used for external evaluation.
Ke shromažďování informací se v převážné většině zemí používají rozhovory s vedením instituce, s akademickými a administrativními pracovníky a se studenty a pozorování ve třídách.
In order to collect information, interviews with the management, academic and administrative staff and students are used along with classroom observations on an equal basis in the great majority of countries.
Pokud jde o přesný rozsah interní evaluace, v mnoha zemích v tomto ohledu neexistují žádné právní úpravy.
In terms of the precise scope of internal evaluation, in several countries there are no official regulations at all in this respect.
Vztah mezi externí a interní evaluací
Relationship between external and internal evaluation
Právní předpisy téměř všech zemí uvádějí, že externí evaluace musí být založena na výsledcích interní evaluace.
The regulations of almost all countries state that external evaluation has to be based on the results of internal evaluation.
Lze rovněž pozorovat, že rozsah interní evaluace je do značné míry podmíněn potřebami externí evaluace.
It can also be observed that the scope of internal evaluation is very much conditioned by the needs of external evaluation.
To platí též o frekvenci, přičemž interní evaluace je často spojena s externí evaluací, ale může se provádět i častěji.
This is also true in terms of frequency, where internal evaluation is often linked to external evaluation, but may also occur more frequently.
Využití výsledků
Use made of results
Ve většině zemí poskytují výsledky externí evaluace základ pro rozhodnutí o akreditaci nebo o obnovení akreditace institucí či programů.
In the majority of countries, the external evaluation findings provide the basis for a decision regarding the accreditation or reaccreditation of institutions/programmes.
Tyto výsledky lze využít k formování zásadních rozhodnutí ohledně oprávnění institucí udělovat kvalifikace a získávat veřejné finanční prostředky.
These results may be used to take a major decision regarding the entitlement to award qualifications and obtain public funding.
Pokud nejsou výsledky uspokojivé, zahrnuje zpravidla následné přešetření povinnost sestavit plán na zlepšení a provést novou externí evaluaci.
If the results are poor, the followup generally includes an obligation to draw up an improvement plan and to conduct a fresh external evaluation.
V některých případech mohou špatné výsledky nakonec vést k ukončení programu nebo k uzavření instituce.
In some cases, negative results may ultimately lead to the discontinuation of a programme or the closure of an institution.
Zveřejnění výsledků evaluace institucí či programů je obecně velmi běžné.
The publication of individual findings from the evaluation of an institution or programme is very widespread.
Téměř ve všech zemích, v nichž je zveřejnění výsledků povinné, jsou tyto výsledky přímo dostupné vedení institucí a jejich akademickým pracovníkům a studentům.
In almost all countries where the publication of findings is mandatory, these findings are also made directly available to the management of institutions and their academic staff and students.
Příprava národních zpráv a ukazatelů přípravného vzdělávání učitelů vycházejících z evaluačních zpráv jednotlivých institucí či programů však není v praxi moc obvyklá.
The preparation of national reports and indicators on initial teacher education based on the evaluation reports of individual institutions or programmes is, however, not very common practice.
Zajišťování kvality v dalším vzdělávání učitelů
Quality assurance in inservice teacher education
Vzhledem k rozmanitosti poskytovatelů dalšího vzdělávání učitelů a k rostoucí autonomii škol při jejich výběru se otázka kontroly kvality stává zásadní.
Given the variety of providers of inservice teacher education and the growing autonomy of schools to choose among them, the question of quality control becomes crucial.
Ve všech zemích s výjimkou Francie, Kypru, Litvy, Malty, Rakouska a Spojeného království existují právní úpravy akreditace a/nebo evaluace poskytovatelů.
All countries except France, Cyprus, Lithuania, Malta, Austria and the United Kingdom have official regulations on the accreditation and/or evaluation of providers.
V několika zemích se však právní úpravy mohou vztahovat pouze na některé z existujících poskytovatelů.
However, in several countries, regulations may only apply to some of the existing providers.
Jako hlavní postup při evaluaci poskytovatelů stanoví právní předpisy zpravidla analýzu písemného plánu společně s analýzou interní evaluační zprávy poskytovatele a návštěvou na místě.
Normally the analysis of a written plan is stipulated in regulations as the main procedure along with the analysis of the provider's selfevaluation report and a site visit.
Druhé dva zmíněné postupy se však v několika zemích provádějí pouze fakultativně.
However, in several countries the latter is conducted only on an optional basis.
Akreditaci nebo evaluaci často provádí evaluační agentura či komise nebo ministerstvo školství.
Accreditation or evaluation is often carried out by an evaluation agency/committee or the ministry of education.
Hlavnítémata a výsledky
Main Issues and Results
Frekvence evaluace a/nebo akreditace je předmětem právních úprav pouze ve 12 zemích.
The frequency of evaluation and/or accreditation is subject to regulations in 12 countries only.
Rozmezí provádění evaluace a/nebo akreditace se v závislosti na používaném postupu pohybuje od jednoho roku do šesti let.
It ranges from once a year to once every six years according to the procedure followed.
Výsledky se využívají buď k udělení nebo odnětí akreditace programu nebo k vypracování obecných plánů na zlepšení.
The results are used either to award or withdraw the accreditation of a programme or to set up general improvement plans.
V kontextu zajišťování kvality vysokoškolského vzdělávání mohou být v budoucnu hlouběji zkoumány některé dále uvedené problematické aspekty.
In the context of quality assurance in higher education, several problematic issues could be further explored:
Předmět evaluace a zúčastnění činitelé
Scope and players involved
Skutečnost, že jsou hodnoceny rozmanité aspekty obsahu vzdělávání, automaticky nevylučuje riziko existence značně byrokratických procesů, jejichž účely nejsou průhledné a jež netvoří součást celkové strategie zvyšování kvality.
The fact that various aspects of the content of provision are evaluated does not automatically eliminate the risk of having a highly bureaucratic procedure whose purposes are not transparent and do not form part of an overall strategy for quality improvement.
Důležitými aspekty v tomto ohledu jsou rovněž profil a zkušenosti evaluátorů a způsob jejich výběru a hodnocení.
The background of the evaluators and the way they are chosen and evaluated themselves is also of importance in this respect.
Je možné si položit otázku, zda programy, které jsou hodnoceny častěji, jsou ve skutečnosti „lepší“ než ty, které jsou hodnoceny méně často.
The question may be asked whether programmes which are evaluated more frequently are actually ‘better’ than those evaluated less often.
Především externí evaluace vytváří pro účastníky značnou míru stresu; velmi časté evaluace proto mohou vyžadovat mnoho času a energie.
External evaluations in particular put a considerable amount of stress on participants, and very frequent evaluations may therefore be quite time and energy consuming.
Čas poskytnutý na zavádění doporučení obsažených v plánu na zlepšení může být ve skutečnosti velmi krátký.
The time given for actually implementing the recommendations of an improvement plan may be very short.
Na druhé straně je také sporné, zda velmi časté evaluace mohou poskytnout skutečnou kontrolu kvality.
On the other hand, it is also questionable whether very infrequent evaluations can provide real quality control.
Další využití výsledků
The further use of results
Způsob, jakým se výsledky evaluace využívají, je rozhodující pro „přijetí“ kontroly kvality v rámci systému.
The way in which evaluation results are used is crucial for the ‘acceptance’ of quality control within a system.
Pokud jsou použity v systému „klasifikace“, může to mít pro poskytovatele závažné důsledky.
If they are used in a ‘ranking’ system, this may have heavy implications for the provider.
Evaluační zprávy mohou být rovněž vytvářeny pouze „formálně“, aby se splnily administrativní požadavky. Takové zprávy pak nemají žádný skutečný dopad pro poskytovatele.
Evaluation reports may also be produced only ‘for the sake of producing them’, in order to respond to an administrative demand without having any real implications for the providers.
Může se také stát, že se tyto zprávy nevrátí těm, jejichž práce byla hodnocena.
They may not be given back to those whose work was evaluated.
V tomto kontextu se zdá být rovněž způsob, jakým jsou tyto výsledky vyjádřeny (tj. jaký je použit jazyk), dosti důležitý.
In this context, the way in which these results are expressed also seems quite important, i.e. which language is used.
Cíl definovat pojem „dobrý“ učitel v mnoha zemích vedl v průběhu uplynulých deseti let k formulování kvalifikačních standardů nebo profilů, které by definovaly požadované schopnosti a kvality učitele.
In many countries over the past ten years, the objective to define what a ‘good’ teacher is has led to the development of qualification standards or profiles which define the desirable competences and qualities of a teacher.
Takové dokumenty jsou stále rozšířenější a v zemích, kde jsou k dispozici, se při evaluačních procesech systematicky využívají.
Such documents are becoming more widespread and are used systematically for evaluation processes where they exist.
Mohou přispívat k tomu, aby se při evaluaci pamatovalo na celkový účel a cíle vzdělávání učitelů.
They may help guide the evaluation so that the overall goals and objectives of teacher education are kept in mind.
Vzniká však otázka, jak jsou takové standardy koncipovány a zda vzdělávání učitelů může na požadavky těchto profesních profilů reagovat.
However, the question arises as to how such standards are conceived
Tři země Evropského sdružení volného obchodu, které jsou součástí Evropského hospodářského prostoru Island Lichtenštejnsko Norsko
The three countries of the European Free Trade Association which are members of the European Economic Area Iceland Liechtenstein Norway
Evropská unie Belgie Belgie – Francouzské společenství Belgie – Německy mluvící společenství Belgie – Vlámské společenství Česká republika Dánsko Německo Estonsko Řecko Španělsko Francie Irsko Itálie Kypr Lotyšsko Litva Lucembursko Maďarsko Malta Nizozemsko Rakousko Polsko
European Union Belgium Belgium – French Community Belgium – German-speaking Community Belgium – Flemish Community Czech Republic Denmark Germany Estonia Greece Spain France Ireland Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland
Statistický kód
Statistical code
Elliniki Archi Diasfalisis Poiotitas stin Anotati Ekpaidefsi (Řecká agentura pro zajišťování kvality)
Elliniki Archi Diasfalisis Poiotitas stin Anotati Ekpaidefsi (Hellenic Quality Assurance Agency)
European Credit Transfer System (Evropský kreditní systém)
European Credit Transfert System
Her Majesty's Inspectorate For Education and Training in Wales (Inspektorát Jejího Veličenstva pro vzdělávání a odbornou přípravu ve Walesu)
The Education and Training Inspectorate
Högskolverket (Národní agentura pro vysoké školství)
Högskolverket (National Agency for Higher Education)
Consiliul Naţional pentru Evaluare şi Acreditare Academică (Národní rada pro akademické hodnocení a akreditaci)
Consiliul Naţional pentru Evaluare şi Acreditare Academică (National Council for Academic Assessment and Accreditation)
Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (Norská agentura pro zajišťování kvality ve vzdělávání)
Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen (Norwegian Agency for Quality Assurance in Education)
Office for Standards in Education (Úřad pro vzdělávací standardy)
Office for Standards in Education
Quality Assurance Agency (Agentura pro zajišťování kvality)
Quality Assurance Agency
Kuratoria (Regionální vzdělávací orgány)
Kuratoria (Regional Educational Authorities)
Akreditace: proces, v jehož rámci příslušné legislativní a profesní orgány posuzují, zda instituce či program splnily stanovené standardy, jež je opravňují poskytovat (učitelské) vzdělávání či výuku, a tedy udělovat odpovídající kvalifikace (pokud takové existují).
Accreditation: Process by which an institution or a programme is judged by the relevant legislative and professional authorities as having met predetermined standards in order to provide (teacher) education or training and to award the corresponding qualifications (where they exist).
Synonyma: uznání, validace.
Synonyms: Recognition, validation.
Doporučení: pokyny nevyplývající se zákona, které mají povahu rady a jsou vydávány nejvyššími vzdělávacími orgány.
Concurrent model: An initial teacher education programme which, from the outset, combines general teacher education in one or more subjects with theoretical and practical professional teacher training.
Evaluace: obecný proces systematické a kritické analýzy, který vede k vynášení soudů a/nebo doporučení ke zvýšení kvality (učitelské) vzdělávací instituce nebo programu.
Consecutive model: A two-stage initial teacher education programme. Students first receive general education in order to obtain a degree in a particular subject or branch of study.