natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Poměrně rozsáhlá část pobřeží Baltského moře je sdílena osmi členskými státy EU, z nichž všechny mají vlastní priority, hospodářské požadavky či politické zájmy.
A large portion of the Baltic Sea’s 8 000 km coastline is shared by eight EU Member States, each with its own priorities and cares, its economic imperatives and political concerns.
Baltské moře, které slouží jako hlavní námořní spojnice, avšak často i jako skládka, je obklopeno téměř milionem obyvatel.
A shipping highway, all too often a dumping ground – the Baltic Sea is surrounded by nearly one hundred million people.
Jaký byl výsledek?
The result?
Účastníci konzultací se jasně vyjádřili, že nová strategie je nezbytná, vzhledem k tomu, že problémy tohoto regionu jsou příliš velké na to, aby mohly být ignorovány.
What comes through clearly is that everyone participating believes a strategy is urgently needed, the region’s problems being too obvious to ignore.
Již existující iniciativy a politiky v nejrůznějších oblastech jsou uspokojující, ale chybí jim ucelenost, a proto nejsou tak efektivní, jak by mohly být.
The initiatives and policies that are already up and running in a variety of fields, in a variety of countries, are good, but not coherent and so not as efficient as they should be.
Dále velmi jasně vyznělo, že strategie musí být zaměřena prakticky a ne teoreticky, doba planých diskuzí je pryč a region Baltského moře potřebuje akci.
Another very clear message is that the strategy must have practical application and not be theoretical – the time for just talking is past and the Baltic Sea Region needs to see action.
Právě témata, jako jsou prázdná prohlášení bez praktických dopadů či stanovených lhůt, se objevovala na seznamu věcí, které si lidé přejí změnit.
This was echoed in the list of things people do not want to see – empty declarations without assigned actions within specific deadlines.
Navzdory již několik let trvající spolupráci na zlepšení mořského prostředí se kvalita Baltského moře stále zhoršuje. Evropská unie proto požádala Komisi o novou strategii, která by regionu zaručila lepší budoucí vývoj.
But despite years of collaborative action to improve the condition of the sea, it continues to deteriorate: so the European Union requested the Commission to come up with a living strategy to ensure that the region’s future is brighter.
První strategie svého druhu
’First of a kind’ strategy
„Ať strategie pro Baltské moře ukáže světu, že společná práce může přinést významné změny a že Baltské moře může být zachráněno.“Alm Anders
“Let the Baltic Sea Strategy show the world that working jointly can make a difference and that the Baltic Sea can be saved.”Alm Anders
V květnu před pěti lety se Polsko, Estonsko, Lotyšsko a Litva staly členy Unie.
Five years ago this May, Poland, Non-EU Estonia, Latvia and Lithuania Statesjoined the Union.
Vedle toho, že pobaltské země mají z velké části společné historické dědictví, znamená toto přistoupení, že osm z devíti z nich požívá výhod volného pohybu zboží a služeb a sdílí společnou právní úpravu týkající se kvality vod.
Their accession means that eight of the nine Baltic countries benefit from free movement of goods and services, share common water quality legislation in addition to sharing a largely common heritage.
Geografická a kulturní blízkost činí z Baltského regionu ideální místo pro vytvoření první strategie svého druhu, která zahrnuje celý makroregion.
This physical and cultural proximity makes the Baltic the perfect place for which to create a ‘first of a kind’ strategy, one that embraces an entire macro-region.
Představuje i první významný krok k realizaci integrované námořní politiky na regionální úrovni.
In particular, the strategy also constitutes an important first step towards the regional implementation of the Integrated Maritime Policy.
Tato strategie obsahuje čtyři klíčová témata, která si kladou za cíl přeměnit tuto část Evropy v oblast s udržitelným životním prostředím, v oblast prosperující, dostupnou, atraktivní a též bezpečnou.
The four cornerstones of the strategy are to make this part of Europe environmentally sustainable, prosperous, accessible and attractive, and safe and secure.
„Strategie EU pro region Baltského moře potřebuje orgán, který bude pověřen koordinací a vedením tohoto procesu.
will need a body that is in charge of coordination and steering the process.
Pro tuto činnost se jeví vhodná Evropská komise, která disponuje příslušnými kapacitami a personálem.“Tobias Etzold
Suitable for doing that could be the European Commission, having the capacities and the staff.”Tobias Etzold
„Region Baltského moře tvoří významnou součást našeho společného životního prostoru.Každý z nás může přispět k jeho dobrému stavu.
“The Baltic Sea region is an important part of our common environment. Each of us has to contribute to the well-being of the Baltic Sea region.
Všichni se můžeme stát součástí strategie pro uzdravení a záchranu tohoto překrásného moře.“Börje Hagman
We can all be part of the strategy for restoring and saving this wonderful sea.”Börje Hagman
Strategii Komise přijala 10. června jako výsledek intenzivních debat a konzultací, zahrnujících stovky účastníků.
The strategy was adopted by the Commission on 10 June, following intense debate and consultation involving over a hundred contributions.
K zahájení a uzavření konzultačního období, které trvalo od 30. září 2008 do 6. února 2009, se konaly dvě velké konference a během konzultačního období proběhly čtyři otevřené workshopy, z nichž každý byl zaměřen na jedno z klíčových témat.
Two major conferences opened and closed the consultation period, which ran from 30 September 2008 to 6 February 2009. In between, four open workshops were held, one on each of the strategy’s cornerstones.
Komise zároveň umožnila otevřené konzultace, a tak všichni dostali příležitost přispět se svým názorem, ať již se nacházejí kdekoliv.
At the same time, the Commission set up an open consultation to give everyone the chance to contribute their opinion, wherever they were.
Svůj názor měl možnost vyjádřit každý, tedy například mladí účastníci konference v Hamburku, ale též představitelé organizace World Wide Fund for Nature.
From young people at the Hamburg youth conference to the World Wide Fund for Nature, everyone was invited to have a say.
Uskutečnění strategie
Getting the strategy up and running
„To se snadno řekne.“ – Kde ale začít?
Easy to say, but where do we start?
Strategie pracuje s návrhy, jež stavějí na již existujících opatřeních, která jsou ale poněkud roztříštěná, a přichází s nabídkou vyřešit nejdůležitější výzvy a chopit se hlavních příležitostí.
The strategy hits the ground running with suggestions that build on measures that are already in place, if fragmented, in a bid to tackle the main challenges and seize the main opportunities.
Jedná se zejména o následující návrhy:
Here are some ideas:
Členské státy vyzvaly Komisi, aby pro Pobaltí připravila určitou strategii, v prosinci 2007. Řízením projektu bylo pověřeno Generální ředitelství pro regionální politiku.
In December 2007, the Member States asked the Commission, with the Directorate-General for Regional Policy steering the process, to prepare a strategy for the Baltic Sea region.
Cílem bylo mimo jiné přispět k řešení naléhavých ekologických problémů Baltského moře.
This would, amongst other things, help address the urgent environmental challenges related to the Baltic Sea.
Strategii Komise přijala dne 10. června, společně s příslušným sdělením a akčním plánem.
The Commission adopted the strategy on 10 June, with a Communication and action plan.
Nyní bude strategie předána Parlamentu a Radě s cílem dokument projednat a popřípadě odsouhlasit.
It has been transferred to the Parliament and the Council for discussion and agreement.
Pro každého něco
Something for everyone
Baltské moře, jehož hloubka v průměru dosahuje pouze 58 metrů, v důsledku nadměrného vypouštění nitrátů a fosfátů ze zemědělských, jakož i průmyslových zdrojů a domácností ztrácí svou kvalitu a biologickou rozmanitost.
The Baltic Sea, average depth only 58 metres, is losing its quality and biodiversity due to excessive discharges of nitrates and phosphates – from agriculture, industry and domestic sources.
Uvedené škodliviny se dostávají do moře, čímž způsobují stále se zvyšující eutrofizaci.
These flow into the sea, causing increasing eutrophication.
Tato zvýšená tvorba řas přeměnila rozsáhlou mořskou plochu v zapáchající zelený sliz, který odkysličuje vodu a způsobuje úhyn mnoha druhů.
This algal blooming turns large areas of the sea into stinking green slime which deoxygenates the water and kills off many of the species living in the affected area.
Než se objem vody zcela obmění, může uběhnout i více než 30 let, znečištění má tedy zásadní dopady.
It takes more than 30 years for the waters to change completely, so pollution is a particular problem.
Čtyři klíčová témata strategie jsou formulována takovým způsobem, aby nic nebylo vynecháno.
The four cornerstones of the strategy are couched in such a way that almost nothing is excluded.
Komise, která zvolila strukturovaný, spíše než selektivní přístup, vytvořila rámec sestávající z priorit, průběžných akcí a projektů s mezními lhůtami pro jejich dokončení.
The Commission, having decided to go for a structured rather than selective approach, created a framework made up of priorities, actions which are continuous and projects which have a deadline for their completion.
Vytvořila tak stálou metodologii, jejíž individuální cíle a prostředky k jejich dosažení se mění podle vývoje v regionu a umožňují snadnou adaptaci.
By doing so, it set up a methodology which can endure while the individual goals, and the means to achieve them, change in line with the region’s evolution, making it adaptable.
Formální síť odborných poradců zaměřených na otázky životního prostředí souvisejících se zemědělstvím by měla podpořit osvědčené postupy, které minimalizují odtok hnojiv a zároveň udržují, případně dokonce zvyšují produktivitu.
Some ideas in the strategy include building on action already taken in the region to remove phosphates from detergents. By removing them from all detergents, the amount of phosphates ending up in the Baltic could be cut by a quarter, reducing algal blooms.
To znamená, že strategii lze použít k vytvoření přístupu k regionu v nadcházejících letech, ale také, že priority všech účastníků – Švédska, Finska, Estonska, Lotyšska, Litvy, Polska, Německa a Dánska – jsou v rámci strategie uznány.
Not only does this mean the strategy can be used to structure an approach to the region for years to come, but it also allows every participant – Sweden, Finland, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Germany and Denmark – to have its priorities recognised within the strategy.
Ne všechny priority budou přijaty všemi účastníky, ale každého účastníka se nějaká priorita týká.
Not all the priorities will have been embraced by every player, but every player has a priority which is addressed.
Strategie navrhuje použít jako základ rámec Severní dimenze, společnou politiku EU, Ruska, Norska a Islandu, pro vnější aspekty spolupráce, s tím, že bude popřípadě poskytnuta možnost použít alternativní postupy (např. Rada pobaltských států).
The strategy proposes to use primarily the Northern Dimension framework, a common policy of the EU, Russia, Norway and Iceland, for the external aspects of co-operation, but with the option to use alternative channels (such as the Council of Baltic Sea States) when they are useful.
Rusko a ostatní sousední země ukázaly, že vnímají pozitivně snahy EU neustále je informovat a EU se těší na vzájemnou spolupráci v oblasti záležitostí společného zájmu.
Russia and other neighbouring countries have indicated that they perceive positively EU efforts to keep them informed, and the EU looks forward to cooperating with them on matters of common interest.
V tomto stadiu strategie nezahrnuje žádné dodatečné financování – jedná se spíše o koordinaci velkého množství zapojených osob a organizací napříč regionem a získávání nejvyššího možného užitku z existujících prostředků, s jejichž pomocí se provádějí vnitrostátní politiky a politiky EU.
The strategy does not imply any additional funding at this stage – it is more a question of coordinating the large number of people and organisations involved across the area and deriving maximum benefit from the existing ways national and EU policies operate. Practical rather than idealistic, it touches on many aspects of day-to-day life in the region.
Nové projekty například přispějí ke snížení vysoké míry znečištění moře, zdokonalení dopravních systémů a energetických sítí, jakož i k posílení ochrany před závažnými mimořádnými situacemi jak v moři, tak na souši.
New projects will, for instance, contribute to reducing high levels of pollution in the sea, improving transport systems and energy networks and reinforcing protection from major emergencies at sea and on land.
Strategie nemá vlastní zdroj financování, Baltské moře bude v letech 2007–2013 v rámci regionální politiky čerpat ze zdrojů regionální politiky, jakož i dalších zdrojů financování EU:
Although the strategy itself does not have its own financing, between 2007 and 2013 the Baltic will benefit under Regional Policy and other EU funding:
•Vytvoření udržitelného životního prostředí v Pobaltí Celkem bylo vyhrazeno 9,8 miliardy eur, z toho 3,1 miliardy eur na úpravu odpadních vod.
•Making the Baltic environmentally sustainable A total of €9.8 billion has been earmarked, including €3.1 billion to process waste water
•Zajištění dostupnosti Pobaltí Celkem bylo vyhrazeno 27,1 miliardy eur: Informační společnost: 1,4 miliardy eur, doprava 23,1 miliardy eur, energie 2,6 miliardy eur.
•Making the Baltic accessible A total of €27.1 billion has been earmarked: information society, €1.4 billion, transport €23.1 billion, energy €2.6 billion
•Zajištění bezpečnosti a ochrany v Pobaltí díky prevenci rizik Celkem bylo vyhrazeno 697 milionů eur.
•Making the Baltic safe and secure through risk prevention A total of €697 million has been earmarked
•Zajištění konkurenceschopnosti Pobaltí Celkem bylo vyhrazeno 6,7 miliardy eur, z toho 2,4 miliardy na inovace pro MSP.
•Making the Baltic competitive A total of €6.7 billion has been earmarked, including €2.4 billion for Innovation in SMEs
PRVOŘADÝMI PROBLÉMY JSOU BEZPEČNOST A OCHRANA
SAFETY AND SECURITY THE PARAMOUNT ISSUES
Největší slabinou regionu je nízká úroveň vnitřní hospodářské soutěže.
The key weakness of the region is the low level of internal competitive pressure.
Některé země v tomto regionu nemají dostatečně velký trh na to, aby mohly potřebnou hospodářskou soutěž dostatečně podporovat.
Some countries in the region do not have a market big enough to promote needed competition.
Jediným řešením je tento region lépe integrovat.
The only solution is to integrate the region more closely.
Podle odhadů zahrnovala v roce 2005 běžná obchodní mezinárodní transakce 30 účastníků, vyžádala si ale 40 originálních dokumentů a 360 kopií.
In 2005 it was estimated that a typical international trade transaction would involve 27 to 30 actors, 40 original documents and 360 copies.
Směrnice o službách stanovila za cíl dosažení úplného vnitřního trhu pro služby uvnitř EU omezením byrokracie a pomocí osobám při zakládání podniků nebo při odchodu do jiné země.
The Services Directive sets out to achieve a real single market for services within the EU by cutting red tape and helping people to set up their businesses or move to another country.
Navrhuje se tedy vytvořit „první ligu“ vysokých škol a univerzit.
But its use is ragged and disjointed in the Baltic Region.
Bylo by tak možné zajistit kvalitu a navázat kontakty mezi pracovišti z téhož oboru v různých vzdělávacích zařízeních.
The strategy includes actions to use the Directive more effectively, boosting trade and providing SMEs with greater opportunities.
S ohledem na nárůst námořní dopravy a kvůli tomu, že na hlavních námořních tazích plují obrovské ropné tankery, získává hrozba nehod stále výraznější obrysy.
Maritime traffic is set to increase, and with huge oil tankers using the sea as a highway, the threat of accidents is very real.
Mezi lety 2000 a 2007 se ropné dodávky směřující do Baltského moře více než zdvojnásobily a dosáhly 171 milionů tun.
Between 2000 and 2007, oil shipments into the Baltic more than doubled to reach 171 million tonnes.
V náročných zimních podmínkách je riziko ještě větší a lodě často nejsou dostatečně chráněné proti ledu.
In difficult winter conditions the risk is heightened and ships are frequently not adequately reinforced against ice.
Organizovaný zločin rovněž přispíváknedostatečné bezpečnosti regionu.
Situated where it is, the Baltic’s crime patterns are exacerbated by the disparities in economic and social conditions.
Kriminalita je v regionu umocňována kvůli jeho geopolitickým danostem, jakož i kvůli rozdílu v hospodářských a sociálních podmínkách.
This would ensure quality and bring together departments in the same field, in different centres of learning. The focus is also on encouraging people’s right to move freely throughout the region in pursuit of knowledge or to teach.
JAK ZVÝŠIT DOSTUPNOST A ATRAKTIVITU REGIONU?
MAKING THE REGION ACCESSIBLE AND ATTRACTIVE
Východní a severní části Unie jsou příliš izolované od zbývajících regionů Unie, která se stále více stává vstupní branou z Asie.
The East and the North remain too isolated from the rest of the Union, which is, increasingly, a gateway to Asia.
Severní Finsko, Švédsko a pobaltské státy mají v celoevropském srovnání nejnižší úroveň dostupnosti.
Northern Finland, Sweden and the Baltic States have the lowest accessibility rates in the whole of Europe.
Zvláštním problémem jsou také dodávky energie a její zabezpečení, region disponuje jen několika vlastními zdroji energie a musí se tedy spoléhat na dovoz.
Energy supply and security is also a particular concern, the region has too few links, with much reliance on imports and inadequate interconnections to ensure security.
Vzhledem k rozsáhlým vnějším hranicím region potřebuje koherentní přeshraniční opatření mající za cíl zastavit obchodování s lidmi, drogami a zbraněmi.
With long external borders, the region has need of coherent, crossborder measures to eliminate the trafficking of people, drugs and arms.
Byl by užitečný výměnný systém hraničních kontrol, včetně spolupráce při prosazování námořního práva.
Border guard exchange systems would be useful, including maritime law enforcement cooperation.
Akční plán strategie navrhuje způsoby koordinace boje proti kriminalitě integrováním stávajících organizací tak, aby mohly lépe spolupracovat.
The strategy’s action plan suggests ways to coordinate the fight against crime by integrating the existing organisations to help them be more cooperative.
Navrhuje rovněž spojit síly tak, aby bylo možno kombinovat prosazování práva, mobilní hlídky, vyšetřovací týmy, zpravodajské týmy, sdílet technické vybavení ze strany různých orgánů a lépe spolupracovat při vývoji techniky, jejím nákupu, uvádění do provozu a používání.
It proposes joining forces to combine law enforcement, mobile patrol squads, investigation teams, intelligence teams, the sharing of equipment between services and more cooperation on the development, purchasing, deployment and use of technology.
Akční plán se zabývá i námořním nebezpečím a předkládá mimo jiné též návrh vytvoření integrované sítě systémů hlášení a ostrahy pro všechny námořní aktivity, např. námořní bezpečnost, ochranu mořského životního prostředí, kontrolu rybolovu, celní úřady, kontroly hranic a vymáhání práva.
To deal with maritime risk, the action plan puts forward, among other ideas, the creation of an integrated network of reporting and surveillance systems for all maritime activities, such as maritime safety, protection of the marine environment, fisheries control, customs, border control and law enforcement.
Chcete-li cestovat z Varšavy do Tallinu, spíše se vám vyplatí koupit si letenku.
If you intend to travel from Warsaw to Tallinn you may well prefer to fly.
Cesta vlakem trvající 36 hodin totiž těm, kdo nemají času nazbyt, nepřijde příliš lákavá.
The 36-hour train journey is certainly an unattractive prospect to those with little time to waste.
Z tohoto důvodu strategie navrhuje, aby cíle, jímž je vytvoření železniční spojnice mezi Varšavou a Tallinem – železnice Baltica – s cestovní rychlostí 120 km/h, bylo dosaženo do roku 2013.
With the need for environmentally-friendly ways of travelling, trains have to become a viable alternative, so the strategy suggests achieving the Rail Baltica target of a 120 km per hour link from Warsaw to Tallinn by 2013.
Má-li se z této oblasti stát atraktivní místo k životu, jde rovněž o problém zásadní.
Energy is a key issue for the region – and crucial to it becoming an attractive place to live.
Strategie se opět snaží přímo a prakticky podpořit existující opatření.
Again, the strategy moves to boost existing measures in a practical and direct way.
Stanoví způsoby doplnění energetického propojení mezi pobaltskými státy a širším regionem tím, že podporuje Plán propojení Pobaltí a též vysokonapěťové spojení Švédsko-Litva.
It sets out ways in which to complete energy interconnections between the Baltic States and the wider region by supporting the Baltic Interconnection Plan and the Sweden-Lithuania/Latvia high voltage connection.
A tato podpora není pouze rétorického rázu, do infrastruktury plynu a elektřiny tohoto regionu bude investováno 500 milionů eur.
And support is not just rhetoric. €500 million will be invested by the EU in the region’s gas and electrical infrastructure.
Čím je Baltské moře tak mimořádné?
What makes the Baltic Sea so special?
Ekosystém tohoto moře je jedinečný – severní část tvoří téměř sladká voda, která je až půl roku pod ledem.
The sea’s ecosystem is unique – almost fresh water fills the northern parts which are under ice for up to half the year.
V dánských hlubinách, kde se s Baltským mořem setkává moře Severní, je voda slaná.
Where the North Sea meets the Baltic, at the Danish Straits, the water is salt.
Tento kontrast vytváří jedinečný ekosystém, kde se druhy v něm žijící přizpůsobily životu v poloslané vodě, a jen tyto specifické druhy jsou schopné přežití.
This strong contrast creates a unique ecosystem in which species are fine-tuned to respond to the degree of brackishness and only a specific selection can survive.
Takové jemné vyvážení činí tento ekosystém velmi citlivým na změny, ať již v jeho fyzickém a chemickém složení nebo v systému potravinového řetězce.
Such a delicate balance makes the ecosystem particularly vulnerable to changes, whether in its physical and chemical composition or in the structure of the food web.
Povodí okolí Baltského moře je zhruba čtyřikrát větší než samo Baltské moře.
The basin around the Baltic, which drains into the sea, is roughly four times the surface area of the sea itself.
Zhruba 20 % je využito na zemědělství a pastvu, ostatní oblast je hustě obydlená, z toho vyplývá, že odtokové vody a úprava odpadních vod jsou klíčovým faktorem, který má vliv na růst řas.
Around 20% of this is used for agriculture and pasture, other areas are densely populated, so run-off and sewage treatment are key factors contributing to the generation of algal blooms.
Země, které hraničí s mořem, byly vždy obchodními partnery.
The countries bordering the sea have always been trading partners.
Vikingové v raném středověku kolem této oblasti, bohaté na kožešiny, jantar, dřevo a pryskyřici, vytvořili obchodní velmoc.
The Vikings built their trading empire around the area in the early Middle Ages, finding it rich in furs, amber, lumber and wood tar.
Mezi 13. a 17. stoletím si Baltské moře přivlastnila Hanzovní liga a stala se hospodářskou velmocí v severní Evropě tím, že užívala moře k vytvoření dopravních cest.
Between the 13th and 17th centuries the Hanseatic league made the Baltic its own, becoming the strongest economic force in Northern Europe, using the sea to establish routes.