natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Z tohoto důvodu velmi záleží na intenzivních partnerských vztazích mezi rodiči žáků a školou.
It is therefore important that there should be strong partnerships between parents and schools.
Oba partneři odpovídají za předávání vhodných občanských hodnot a vzorců chování.
Both share responsibility for transmitting appropriate civic behaviour and values to the young.
Rodiče by se přitom měli aktivně zúčastnit života školy nejen jako vzory pro své děti, nýbrž i pro rozvoj a upevnění svých vlastních občanských dovedností.
And parents should be active in school life both as role models for their children and in order to develop and consolidate their own civic skills.
Na životě školy se mohou rodiče podílet rozmanitým způsobem.
Parents can get involved in school activities in several ways.
Přístup k informacím o životě školy získají účastí na schůzích rodičovské rady, které se obvykle konají jednou nebo dvakrát ročně.
For example, as regards their access to information, they can participate in all-parent councils normally held once or twice a year.
Ředitel rodiče při této příležitosti seznámí se záměry a plány školy pro nastávající školní rok a vyzve je k dotazům a návrhům k jakýmkoli otázkám, které jsou předmětem jejich zájmu.
At these meetings, the school head informs parents about the plans and projected development of the school in the coming year and encourages them to raise any matters of special concern.
Jiným nástrojem předávání informací o aktualitách ze života školy je pravidelné vydávání a rozšiřování školního zpravodaje.
Another way of informing them about topical school issues is to distribute regular school newsletters.
Posléze mohou školy organizovat také individuální konzultační schůzky, při nichž učitelé rodiče informují o chování a prospěchu dětí a o školních aktualitách vůbec.
Finally, schools can hold individual consultation meetings for teachers to inform parents about the conduct and progress of their children and general school-related issues.
Vedle těchto forem účasti na školním životě, která má spíše pasivní ráz, se mohou rodiče zapojit do života školy aktivněji členstvím v kolektivních poradních nebo rozhodovacích orgánech.
In addition to these opportunities, which imply rather ‘passive’ parental participation, parents can also become more actively involved in collective advisory or decisionmaking bodies.
Může jít buď o rady či sdružení s členstvím vyhrazeným pouze pro rodiče, anebo o orgány, v nichž vedle rodičů působí i jiní školní aktéři, například učitelé a žáci.
This may occur either in councils or associations in which parents alone are represented, or in joint forums to which other members of the school, including teachers and pupils, also contribute.
V mnoha zemích existují na školní úrovni rodičovské rady či sdružení.
In many countries, there are school-level parent councils or associations.
Někde (v Polsku, na Islandu a v Norsku) byly uvedeny v život na základě požadavku či doporučení školské správy, jinde vznikly z iniciativy školy a (nebo) rodičů samotných.
In some countries (Poland, Iceland and Norway), these have been set up in response to a requirement or recommendation of the education authorities. In others, establishing them is a matter for the school and/or the parents.
Rodičovské rady mají převážně poradní úlohu spočívající ve vyjádření stanoviska ke školnímu vzdělávacímu programu a k rozvojovým projektům, tlumočení rodičovských stížností, případně předkládání návrhů na školní kulturní a jiné společenské aktivity.
Parent councils mainly assume a consultative role, expressing opinions on the curriculum and school development programmes, discussing complaints from parents, or proposing possible cultural or social activities.
Ve Spojeném království (Skotsku) si mohou rodiče spolu s učiteli založit Spolek rodičů a učitelů (Parent Teacher Association; PTA) za účelem podpory práce dané školy.
In the United Kingdom (Scotland), parents and teachers may jointly form Parent Teacher Associations (PTAs) in which both groups work in support of the school concerned.
Na národní úrovni jsou jednotlivé PTA zastoupeny Skotskou radou rodičů a učitelů (Scottish Parent Teacher Council; SPTC).
PTAs can be represented at national level by the Scottish Parent Teacher Council (SPTC).
Rodiče se mohou dokonce zapojit do činnosti organizací na vyšší správní či územní úrovni.
Parents may also become involved at even higher levels.
Místní rodičovská sdružení se obvykle spojují do celostátních konfederací, jejichž prostřednictvím mohou přímo vstupovat do politických diskusí a podílet se na zavádění inovací v celostátním měřítku, byť jen s poradním hlasem.
In general, local parent associations are organised in national confederations whose work enables them to take part directly in political discussions and innovations implemented at national level, if only on a consultative basis.
Existuje posléze Evropské rodičovské sdružení (European Parents Association; EPA), zaměřené na zlepšení partnerských vztahů mezi rodiči a školou; většina národních rodičovských organizací či konfederací jsou členy EPA.
Finally, the European Parents Association (EPA) embraces most national organisations or confederations of parents, whose purpose is to develop a better home/school partnership.
Navíc se mohou rodiče zapojit do práce řídících orgánů školy, v nichž bývá obvykle vyhrazeno místo pro zastupitele učitelů, žáků i rodičů.
Moreover, parents may actively contribute to the work of school governing bodies, which usually bring together representatives of teachers, pupils and parents.
Své zastupitele volí do nich buď členové školní rodičovské rady nebo rodiče všech žáků školy.
The parents involved are normally either elected by the members of the school parent council or by all parents with children at the school.
V některých zemích se schůzí školských rad mohou účastnit i zástupci nepedagogických pracovníků a místní obce.
In some countries, representatives of non-teaching staff and the local community may also take part in the meetings of school councils.
Prostřednictvím svých představitelů v řídícím útvaru školy mohou rodiče nejen vyjádřit své stanovisko, nýbrž vykonávat přímý vliv na řízení školy.
School governing bodies provide an official forum for parents to express their views and exercise influence through their elected representatives.
Rozsah tohoto vlivu se značně liší podle toho, v kolika sférách mají rozhodovací pravomoc či pouze poradní anebo žádný hlas (viz obr. 3.2).
Their sphere of influence may vary considerably across a range of areas, in that they may have decisionmaking power or a consultative role, or in some cases neither (see Figure 3.2).
Česká republika, Itálie a Spojené království (Skotsko) uvádějí, že školy mají občas potíže s tím, jak rodiče přimět k účasti na práci těchto řídících orgánů.
The Czech Republic, Italy and the United Kingdom (Scotland) report that schools sometimes face difficulties in encouraging parents to participate in the work of their governing bodies.
Hlavní příčinou této pasivity je obecný rodičovský nezájem.
Such passivity is mainly due to a general lack of parental commitment.
V budoucnosti bude proto třeba rodiče přesvědčit o výhodách, které pro jejich děti, pro ně samotné a pro celou společnost z jejich aktivní účasti na životě školy vyplývají. Vedle učitelů jsou to pro
In future, therefore, parents should be made much more aware of the potential benefits accruing from their active participation in school life to their
Kapitola 3 – Kulturaškoly a účast naživotě obce děti právě rodiče, kteří působí jako vzory pro vystupování v určitých rolích, takže uvidí-li děti rodiče, jak využívají svého práva na občanské sdružování, tím spíše je to přiměje, aby se chovali stejně.
Chapter 3 – School Culture and Participationin Community Life children, themselves and society. Alongside teachers, parents are children’s main role models and children who see their parents exercising their own rights to participation will be more likely to do so themselves.
Obr. 3.2: Rozsah pravomoci školských rad nebo řídících útvarů s rodičovským zastoupením v osmi oblastech, povinné vzdělávání, 2002/03
Figure 3.2: Power exercised in eight areas, by school councils/boards with parent representatives, compulsory education, 2002/03
Školní vzdělávací plán, školní akční plán
School educational plan, school action plan
Školní řád n u l l
Rules governing everyday school activity
Trvalé nebo dočasné vyloučení žáka ze školy
Expulsion and suspension of a pupil
Rozhodnutí týkající se obsahu výuky
Decisions regarding teaching content
Poskytování výuky nepovinných předmětů
Acquisition of textbooks, educational software, etc.
Opatřování učebnic, vzdělávacích počítačových programů, atp.
Power depends on the school concerned
Ukončování služebního poměru učitelů
Such rules are enforced by the headteacher.
Obrázek 3.3 ukazuje typy orgánů s rodičovským zastoupením, zřízené na centrální (nebo jiné vrcholné) úrovni.
The Figure 3.3 illustrates the types of body with parental representation that are set up at the central (or top) level.
Obr. 3.3: Zastoupení rodičů v konzultačních orgánech, povinné vzdělávání, 2002/03
Figure 3.3: Parent participation in consultative bodies, compulsory education, 2002/03
Konzultační orgán s rodičovským zastoupením
Parent participation in a consultative body
Konzultační orgán bez rodičovského zastoupení
No parent participation in a consultative body
Německo: Situace se v jednotlivých spolkových zemích liší. Školské zákonodárství a správa je v kompetenci těchto zemí.
Germany: The situation varies from one Land to the next.
Polsko: Zákon z roku 1991 se zmiňuje o národní radě s účastí rodičů, dosud však nebyla zřízena.
Poland: A national council including parents is provided for in the law of 1991 but has not yet been set up.
Do obrázku nejsou zařazena sdružení s pouze rodičovskou účastí.
Explanatory note Associations consisting solely of parents are not shown.
Ve většině z 15 členských zemí EU (před květnem 2004) a v Norsku existuje aspoň jeden národní či ústřední orgán, jehož členy jsou vedle jiných aktérů vzdělávací sféry také rodiče.
In most of the 15 EU Member States (prior to May 2004) and Norway, there is at least one national or central participatory body that includes parents alongside representatives of other players in the education system.
Nejčastěji jde v takovém případě o orgán, jehož funkce je ve většině projednávaných záležitostí pouze poradní.
Where such bodies exist, they often act in a solely consultative capacity on most educational issues.
Naproti tomu ve většině nových členských zemích EU, jakož i v Bulharsku a v Rumunsku celostátně působící orgán s rodičovským zastoupením neexistuje.
By contrast, in the majority of the new EU member countries, as well as in Bulgaria and Romania, there is no national level council with parental representation.
Stejně je tomu však i v Německy mluvícím společenství v Belgii, ve Finsku, ve Švédsku, ve Spojeném království, na Islandu a v Lichtenštejnsku.
This is also the case in the Germanspeaking Community of Belgium, Finland, Sweden, the United Kingdom, Iceland and Liechtenstein.
V Itálii poradní orgán na centrální úrovni existuje, rodiče však v něm nejsou zastoupeni.
In Italy, a consultative body exists at central level but does not include parents.
´Rozvíjení účasti rodičů na řešení aktuálních otázek vzdělávací politiky´, v jehož rámci organizovala po celém Lotyšsku řadu konferencí.
The NGO has developed a project known as ‘The Promotion of Parental Involvement in addressing Educational Policy Issues’, under which a number of conferences have been organised throughout Latvia.
Hlavní oblasti, na které se projekt soustřeďuje, je vytváření a posilování spolupráce a partnerských vztahů, podpora účasti rodičů při zlepšování přístupu ke vzdělávání a zvyšování jeho kvality a navazování dialogu s politiky a odpovědnými činiteli k otázkám kvality vzdělávání mládeže.
The main action fields of the project are to form and strengthen cooperation and networking, to promote parental involvement in promoting accessibility and quality in education, and to develop a dialogue with politicians and policy-makers regarding the quality of education for young people.
V Litvě se uzavírají ‘smlouvy’ mezi žáky, jejich rodiči a školou.
In Lithuania, ‘contracts’ are concluded between pupils, their parents and the individual school.
V Lucembursku jsou rodiče oficiálně uznáni za partnery škol.
Parents are officially recognised as school partners in Luxembourg.
V Nizozemsku se mohou rodiče zapojit do práce s třídou na primární vzdělávací úrovni, případně mohou pracovat jako pomocní učitelé.
In the Netherlands, parents may be involved in classroom work in primary education or employed as assistant teachers.
V Polsku se rodiče mohou podílet na práci školních Evropských klubů (viz oddíl 6.4).
In Poland, parents can contribute to the work of School European Clubs (see section 6.4.).
Jedním z nejúčinnějších způsobů, jak se naučit odpovědnému občanství, je podílet se aktivně na životě společnosti, uplatňovat svá občanská práva a plnit své občanské povinnosti.
One of the most important ways of learning more about responsible citizenship is by taking an active part in society, exercising and performing one’s rights and duties.
Mladý člověk se při tom nejen blíže seznámí s demokratickými zásadami a organizačními principy, nýbrž zároveň prakticky využije toho, co se naučil ve škole.
Besides becoming more familiar with democratic principles and organisational arrangements, what has been learnt at school may also be put into practice.
Téměř ve všech evropských zemích se školy snaží přimět žáky k aktivní účasti na společenském životě a společnost přimět k účasti na životě školy.
In almost all European countries, schools try to involve their pupils in the activities of society and vice versa.
Vztah mezi školou a občanskou společností je obousměrný: představitelé širší veřejnosti se mohou zapojit do školní činnosti, a žáci se mohou mimo rámec školy seznamovat s různými stránkami společenského života.
Schools and civil society can link up in two opposite ways: either representatives of the general public may be drawn into school activities or, alternatively, pupils may go beyond the confines of their school to experience aspects of life in society.
Ve společnosti lze najít mnoho různých partnerů, kterých může škola využít k tomu, aby žáky přiučili chování odpovědného občana.
In society, many different counterparts exist with whom schools can team up to teach pupils behaviour characteristic of responsible citizenship.
Patří k nim například žáci z jiných škol na národní i mezinárodní úrovni, představitelé místní správy, institucí, podniků nebo nevládních organizací.
They include pupils from other schools at national or international level, members of the local community and representatives from institutions, companies or NGOs.
Škola se může na životě společnosti podílet aktivitami nejrůznějšího druhu, počínaje informačními akcemi, jejichž prostřednictvím se žáci blíže seznamují s fungováním společnosti, a konče faktickým zapojením do každodenního života místní obce.
School participation may include a variety of activities, ranging from information initiatives through which pupils gain an insight into social developments, to their real involvement in the everyday life of the local community.
K činnostem tohoto druhu patří například: partnerství a výměny žáků se školami z jiných zemí, včetně vzájemného dopisování žáků; dny otevřených (školních) dveří a školní slavnosti, při nichž místní veřejnost může školu navštívit, seznámit se s jejím fungováním a s jejím žactvem; návštěvy občanských zařízení nebo místních spolků: policie, hasičů, muzeí, místních nebo státních úřadů, poraden pro volbu povolání, církevních institucí, NGO, domovů pro děti se speciálními potřebami, domovů důchodců nebo ubytoven pro žadatele o azyl; simulované volby podle vzoru celonárodních voleb nebo voleb do Evropského parlamentu; hry napodobující práci městského zastupitelstva nebo parlamentu; veřejné sbírky na podporu dobročinných projektů a akcí vyjadřujících solidaritu, zejména s dětmi z rozvojových zemí nebo s obětmi přírodních katastrof; dobrovolná práce na výpomoc v domovech důchodců, při čištění dětských hřišť nebo místních lesů; krátkodobé pracovní stáže žáků sekundárních škol, sloužící k seznámení se světem práce a navázání kontaktu s potenciálními budoucími zaměstnavateli.
Such activities include the following: partnerships and pupil exchanges with schools from other countries, including pen pal correspondence; open (school) days or fetes at which the local community is invited to visit schools to find out how they function and meet pupils; visits to neighbourhood institutions or community groups, including the police, fire brigade, museums, local or national authorities, special vocational guidance centres for graduates, religious institutions, NGOs, homes for children with special needs, elderly people or asylum seekers; mock elections modelled on national or European Parliament elections and games simulating the work of town councils or parliaments;
Školy s opravdovým zájmem o zapojení do občanské společnosti mají k dispozici široký výběr potenciálních partnerů, s nimiž mohou v tomto směru spolupracovat.
Schools keen to participate in civil society have a wide variety of potential partners to support their actions.
Patří k nim místní správní orgány, obchod a průmysl místního či celonárodního, ba mezinárodního dosahu, kulturní, náboženské a společenské organizace, mládežnické spolky a vysoké školy.
They include the public authorities, local, national or even international business and industry, cultural, religious or social institutions, youth associations and higher education institutions.
Ve všech zemích mohou školy kromě toho spolupracovat s nevládními (NGO) a mezinárodními organizacemi.
Moreover, schools in all countries may cooperate with NGOs or international organisations.
Mohou se například účastnit kampaní organizovaných NGO typu Greenpeace nebo Amnesty International, dobročinnými organizacemi, jako je Unicef, UNDP (United Nations Development Programme) a Červený kříž, případně projektů mezinárodních organizací, jako je například Associated Schools Project Network, sponzorovaný OSN.
For example, they can take part in the campaigns of NGOs such as Greenpeace or Amnesty International, the work of charities or aid organisations (e.g. Unicef, UNDP, the Red Cross), or the projects of international organisations such as the UN (e.g. through the Associated Schools Project Network).
Zdá se, že jsou to zejména země střední a východní Evropy, kde tamější NGO vyvíjejí od počátku 90. let značné úsilí o realizaci programů výchovy k občanství.
It appears that, in the central and eastern European countries in particular, many NGOs have invested considerable effort in implementing citizenship education programmes since the beginning of the 1990s.
V Polsku je to například Centrum Edukacji Obywatelskiej, které od svého založení v roce 1994 už uskutečnilo několik vzdělávacích akcí na podporu výchovy k občanství.
In Poland, for example, the Centrum Edukacji Obywatelskiej (Civic Education Centre) has been promoting several educational initiatives concerned with citizenship education since its foundation in 1994.
Polské školy mohou také spolupracovat s Fundacja Rozwoju Demokracji Lokalnej, založenou v roce 1989, která jim usnadní jejich kontakt s místní obcí.
Furthermore, Polish schools may also cooperate with the Fundacja Rozwoju Demokracji Lokalnej (Foundation for Local Democracy) established in 1989, in order to facilitate their contacts with the local community.
Ve Slovinsku působí Zveza prijateljev mladine Slovenije (Svaz přátel slovinské mládeže), jehož cílem je zlepšování kvality života mládeže a ochrana jejích práv. Svaz založil celostátně působící Dětský parlament, jehož poslanci se mohou stát volení delegáti vyslaní školami.
In Slovenia, the Zveza prijateljev mladine Slovenije (Friends of Youth Association) whose main aims are to improve the quality of children’s lives and protect their rights, organises a children’s parliament at state level in which the elected school representatives can take part.
Sorosův Institut otevřené společnosti (Open Society Institute) podporuje prostřednictvím nadační sítě nejrůznější občanské aktivity včetně takových, které bezprostředně souvisejí s výchovou k občanství ve školách nových členských zemí EU ze střední a východní Evropy (s výjimkou Slovinska).
Furthermore, the Soros Open Society Institute has been supporting a variety of open society activities through its Foundation network, including those directly linked to citizenship education in schools in all new EU Member States in central and eastern Europe (except Slovenia).
V některých zemích – například v Belgii (Francouzském společenství), v České republice, v Německu, v Litvě, v Lucembursku, v Portugalsku a ve Spojeném království (Anglii, Walesu a Severním Irsku) – se na činnosti školských rad podílejí představitelé místních spolků a uměleckých, vědeckých, kulturních a hospodářských institucí.
In some countries also, the local social, artistic, scientific, cultural or economic sectors may be involved in the work of school management councils, as in the French Community of Belgium, the Czech Republic, Germany, Lithuania, Luxembourg, Portugal and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland).
V mnoha evropských zemích pořádají školy zvláštní dny pro významné příležitosti, při nichž se žáci namísto výuky mohou účastnit nějaké společensky užitečné aktivity.
Schools in many European countries also celebrate special event days on which pupils are given the opportunity to leave school and make some form of contribution to civil society.
Bývají to obvykle dny státních svátků (například v Norsku Den ústavy, v Estonsku výroční den vyhlášení republiky), nebo speciální Dny občanství, kdy se mladí lidé mohou setkat s poslanci nebo s úředníky místní správy.
The days selected may be national holidays (such as Constitution day in Norway, or the anniversary of the proclamation of the Republic in Estonia), or special Citizenship days during which young people can meet members of parliament and local government officials.
Od roku 1966 se ve francouzských školách každoročně 20. listopadu slaví Národní den práv dítěte (Journée Nationale des Droits de l'Enfant); při této příležitosti mají obyvatelé přemýšlet a diskutovat o Úmluvě o dětských právech, přijaté OSN v roce 1989.
Since 1996, schools in France have annually celebrated the Journée Nationale des Droits de l'Enfant (National Day of Children’s Rights) on 20 November.
V Litvě se pořádají takzvané akční dny, kdy městské úřady svěřují mladým lidem určité pravomoci.
This day is intended to promote thought and discussion about the Convention of Children’s Rights adopted by the UN in 1989.
Ve Švédsku a v Norsku se v posledních 40 letech každoročně koná akční den, zvaný Operation Dagsverke resp.
Schools in Latvia, for example, celebrate an annual commemoration day for the victims of totalitarian regimes.
Nakonec je třeba ještě uvést, že v některých zemích se již uskutečňují dlouhodobé akční plány či programy, jejichž účelem je podpora zapojení mládeže do života občanské společnosti.
In Lithuania, there are so-called action days on which urban authorities entrust young people with official powers.
V Estonsku probíhá akční plán nazvaný Realizace záměru rozvoje estonské občanské společnosti v letech 2004–2006, k jehož cílům patří zlepšování spolupráce mezi jednotlivými organizacemi a akčními skupinami podporujícími rozvoj odpovědného občanství.
In Estonia, an action plan entitled Implementation of the Estonian Civil Society Development Concept in 2004-2006 has been drawn up. Its aims include improved cooperation between various organisations and initiatives active in developing responsible citizenship.
Zvýšenou pozornost věnuje plán také rozvoji školní výchovy k občanství.
Particular attention is also devoted to the enhancement of school education in civics.