natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rozloha: 64 590 km2Počet obyvatel: 2 248 961Člen EU od roku 2004
Area: 93 030 km2Population: 10 013 628EU member since 2004Currency: forint (HUF)
Rozloha: 237 500 km2Počet obyvatel: 21 466 174Člen EU od roku 2007
Area: 237 500 km2Population: 21 466 174EU member since 2007Currency: leu (RON)
Pramen: Evropská komise a ECB (2010).
Source: European Commission and ECB (2010).
Měna: lats (LVL)v ERM II od 2. května 2005
Area: 64 590 km2Population: 2 248 961EU member since 2004Currency: lats (LVL)in ERM II since 2 May 2005
Počet obyvatel: 10 512 397Člen EU od roku 2004Měna: česká koruna (CZK)
Population: 10 512 397EU member since 2004Currency: Czech koruna (CZK)
Členské státy EU s neúčastnickou doložkou pro euro
EU Member States that have yetto adopt the euro
Rozloha: 43 094 km2(kromě Faerských ostrovů)Počet obyvatel: 5 547 088
Area: 43 094 km2 (excluding the Faroe Islands)
Veškeré údaje o počtu obyvatel podle Eurostatu (2010 - odhad).
All population figures Eurostat (2010 - forecast).
ÚZEMÍ ČLENSKÝCH STÁTŮMIMO KONTINENT A V ZÁMOŘÍ
NON-CONTINENTAL AND OVERSEAS TERRITORIESOF MEMBER STATES
Euro používajíi Kosovo a Černá Hora na základě tradice německé marky, která byla v těchto oblastech původně faktickou domácí měnou.
Kosovo and Montenegro also do so, following the tradition of the German mark which had previously been the de facto domestic currency in these areas.
Řecko Bankovky a mince
Greece Banknotes and coins
© Evropská unie, 2011
© European Union, 2011
Euro v roz‰ífiené Evropské unii
The euro in an enlarged European Union
Od roztfií‰tûnosti ke sjednocení
From fragmentation to integration
Jednotn˘ trh…
A single market…
• Od podpisu ¤ímské smlouvy v roce 1957 je základním cílem Evropské unie trvale udrÏiteln˘ ekonomick˘ a spoleãensk˘ rozvoj zaji‰Èující EvropanÛm zdraví, bohatství a perspektivníbudoucnost.
• Since the Treaty of Rome was signed in 1957, a fundamental aim of the European Union hasbeen sustainable economic and social progress, so as to ensure health, wealth and apromising future for Europeans.
Pro dosaÏení tohoto cíle je nezbytnû dÛleÏitá vût‰í integrace v mnoha politick˘choblastech.
Closer integration in many policy areas has been vital toachieve this aim.
Jednotn˘ trh, hospodáfiská a mûnová unie (HMU) a roz‰ífiení na evropskoupûtadvacítku pfiedstavují základní stavební kameny v tomto procesu integrace, kter˘ pfiinesl Evropské unii skuteãn˘ spoleãensk˘ a ekonomick˘ prospûch a posílil postavení EU ve svûtû.
The single market, economic and monetary union (EMU), and enlargement toa Europe of 25 are major stepping stones in this process of integration, which has brought realsocial and economic benefits and strengthened the EU in the world.
… s jednotnou mûnou…
… with a single currency…
• Zavedení eura znamená mezník ve v˘voji Unie a nejdÛleÏitûj‰í mûnovou zmûnu v historii.
• The introduction of the euro is a milestone in the development of the Union and the biggest monetary changeoverin history.
Euro pfiedstavujekonkrétní realizaci HMU.
The euro is the tangible result of EMU.
Staví na úspûchu jednotného trhu a v˘znamnû pfiispívá k ekonomické stabilitû, kteráje potfiebná pro dal‰í rÛst.
It builds on the success of the single market and contributesgreatly to the economic stability needed for more growth.
Zvy‰uje konkurenci a schopnost inovace, pfiiná‰í prospûch spotfiebitelÛm a uvolÀuje zdroje pro dal‰í oblasti, jako je sociální podpora a vzdûlávání.
It increases competition and innovation, benefitsconsumers and releases resources for other areas such as social welfare and education.
Posiluje Evropu také politicky a ekonomicky.
It also strengthens Europepolitically and economically.
… pro silnûj‰í Unii
… for a closer Union
• EMU v‰ak není pouze jednorázovou událostí; jde o kontinuální proces, kter˘ realizují ãlenové eurozónyspolupracující v oblasti hospodáfiské politiky.
• However, EMU is not a one-off event – it is work in progress by the euro-area members, who co-operate oneconomic policy.
Nové ãlenské státy se v rámci pfiístupov˘ch dohod téÏ zavázalypfiipojit se k EMU a pfiijmout euro.
The new Member States also committed themselves to joining EMU and the euro in their accessiontreaties.
Pro úspû‰n˘ vstup mezi zemû, které zavedly euro, musí svá hospodáfiství dÛkladnû pfiizpÛsobit ekonomikám stávajících ãlenÛ.
To do so, they need to align their economies carefully with those of existing members.
Toto ekonomické vyrovnání, které je téÏ známé pod pojmem„konvergence“ (sbliÏování), pfiedstavuje dal‰í krok na cestû k hlub‰ímu sjednocení EU.
This economicalignment, known as ‘convergence’, is yet another step on the road to closer EU integration.
Vût‰í EU – více v˘hod
The bigger the EU, the greater the benefits
Díky postupnému roz‰ifiování získala EU v˘hodu ve své velikosti.
Through progressive enlargement the EU has gained the benefits of size.
Jednotn˘ trhpfiedstavuje hlavní katalyzátor pro uskuteãnûní tûchto v˘hod.
The singlemarket is the main catalyst for realising these benefits.
Od jeho zavedenído‰lo k masivnímu nárÛstu vnitfiního obchodu v EU, kter˘ pfiinesl pfies 900 miliard euro zisku navíc, vedl k vytvofiení 2,5 milionu nov˘ch pracovních pfiíleÏitostí, posílil zahraniãní investice a zv˘‰il konkurenceschopnost EU namezinárodním trhu.
Since it was created, intraEU trade has increased massively, generating over 900 billion in extra prosperity,creating 2.5 million additional jobs, boosting foreign investment, and making the EU more competitive in international markets.
Díky pfiínosu vy‰‰í ekonomické v˘konnosti a stabilitûpfiiná‰í euro, jednotná mûna pro jednotn˘ trh, je‰tû vût‰í v˘hody:• Spoleãnost získává v˘hody díky cenové stabilitû a nízké inflaci, které pfiiná‰ejí ménûekonomick˘ch nejistot spotfiebitelÛm, lep‰í dlouhodobé plánování v oblasti prÛmyslu a vût‰í sociální soudruÏnost. • Mnohostrann˘ dohled a spoleãná fiskální pravidla, která brání vzniku závaÏn˘ch chyb, pfiiná‰ejí v˘hodyhospodáfiské politice ãlensk˘ch státÛ. • Spotfiebitelé a podniky získávají v˘hody díky tomu, Ïe síla a dostupnost eura zvy‰uje konkurenci meziposkytovateli kapitálu, a sniÏuje tak úrokové míry.
Through its contribution to greatereconomic efficiency and stability, the euro, a single currency for the single market, releases even greater benefits: • Society benefits because price stability and low inflation lead to fewer economic worries for consumers, better longterm planning for industry, and increased social cohesion.• Member States’ economic policies benefit through multilateral surveillance and common fiscal discipline, whichprevent gross mistakes.• Consumers and companies benefit because the strength and availability of the euro increases competition amonglenders, thus lowering interest rates.
Tím se uvolÀuje kapitál pro dal‰í oblasti investic.• Podniky získávají v˘hodu, protoÏe s eurem neexistují rizika spojená s v˘mûnou deviz.
This releases capital for other areas of spending. • Enterprises benefit because with the euro there are no currency exchange risks.
Euro tedy sniÏuje nákladyspojené s mezinárodním obchodem a podporuje obchod.• PrÛmysl jako celek získává v˘hody, protoÏe voln˘ pohyb kapitálu v rámci jednotného trhu podporuje investicedo zahraniãí známé jako pfiímé zahraniãní investice (FDI).
Thus, the euro reduces the cost ofdoing business across borders and boosts trade.• Industry as a whole benefits because the free movement of capital within the single market encourages cross-borderinvestment, known as foreign direct investment (FDI).
Euro podporuje pfiímé zahraniãní investice (FDI) v je‰tû vût‰í mífie.V roce 1999 bylo euro zavedeno v 11 zakládajících ãlensk˘ch státech eurozóny: Belgii, Finsku, Francii, Irsku, Itálii,Lucembursku, Nûmecku, Nizozemsku, Portugalsku, Rakousku a ·panûlsku.
The euro encourages even more FDI.In 1999, the euro was launched in the 11 founding members of the euro area: Austria, Belgium, Finland, France, Germany,Ireland, Italy, Luxembourg, the Netherlands, Portugal and Spain.
V roce 2001 následovalo ¤ecko, kterézv˘‰ilo poãet státÛ eurozóny na dvanáct.
Greece followed in 2001, bringing euro-areamembership to 12 countries.
1. ledna 2002 byly v rámci nejvût‰ího mûnového pfiechodu v historiiuvedeny do obûhu eurobankovky a mince.
On 1 January 2002, euro banknotes and coins were introduced in the largest monetarychangeover in history.
V souãasné dobû zahrnuje eurozóna 305 milionÛ obyvatel z celkovéhopoãtu 451 milionÛ obyvatel evropské pûtadvacítky a její velikost a stabilita ãiní z eura atraktivní mezinárodní mûnu.Zahraniãní vlády uskuteãÀují v euru své pÛjãky a pouÏívají téÏ euro jako rezervní mûnu, a vyuÏívají tak v˘hodlikvidity, smûnitelnosti a stability této mûny.
The euro area currently covers 305 million people of the 451 million in the EU-25, and its size andstability make the euro an attractive international currency. Foreign governments use the euro for borrowing and as areserve currency, taking advantage of its liquidity, convertibility and stability.
PfiíleÏitost pro nové ãlenské státy
An opportunity for the new Member States
Deset nov˘ch ãlensk˘ch státÛ se v pfiístupov˘ch smlouvách zavázalo k pfiijetí EMU a eura.
The ten new Member States committed themselves to EMU and the euro as part of their accession treaties.
Nyní jsou tyto státyãleny EMU „s omezen˘mi právy“ a k zavedení eura v nich dojde v dobû, kdy národní ekonomiky tûchto státÛ naplní konvergenãní kritéria.
They arenow members of EMU ‘with a derogation’ and will adopt the euro when their national economies meet theconvergence criteria.
V˘hody eura se v nov˘ch ãlensk˘ch státech projeví je‰tû zfietelnûji, jelikoÏ se jednáo tranzitní ekonomiky a EMU bude mít na jejich rÛst je‰tû vût‰í katalytick˘ úãinek:• Vyhlídka na vstup pfiinesla mnoho investic (FDI), a to pfiedev‰ím z EU.
The advantages of the euro will be even more apparent in the new Member States as theireconomies are in transition and EMU will have a greater catalytic effect on growth:• The prospect of accession brought much investment (FDI), mostly from the EU.
Euro mÛÏe pomoci udrÏet pfiíliv tûchtopfiím˘ch zahraniãních investic odstraÀováním transakãních nákladÛ a rizik spojen˘ch s v˘mûnou deviz;zachovává tak hybnou sílu rÛstu. • Zaãlenûní do eurozóny mÛÏe zv˘‰it jak vnitfiní obchod v EU, tak obchod zahraniãní nejenom odstraÀováním transakãních nákladÛ, ale také tím, Ïe místním v˘vozcÛm pfiiná‰í stabilitu a dÛvûryhodnost svûtovéhospodáfiské velmoci. Zv˘‰en˘ obchod bude podporovat zamûstnanost a rÛst. • EMU a euro sníÏí náklady na pÛjãky.
The euro can help sustain these FDIflows by removing transaction costs and exchange rate risks – maintaining the momentum of growth.• Integration into the euro area can boost both intraEU and foreign trade, not just by removing transaction costs butalso by bringing the stability and credibility of a world economic power to local exporters.
To usnadÀuje místnímu prÛmyslu investice do nového zafiízení a stavby nov˘ch prÛmyslov˘ch závodÛ, coÏ vede k vût‰í konkurenceschopnosti a zamûstnávání kvalifikovanûj‰í pracovní síly.
This makes it easier for local industry to invest in new equipmentand build new factories – leading to improved competitiveness and higher-skilled employment.
Opatrnost pfii sbliÏování
Convergence with care
Hospodáfiství nov˘ch ãlensk˘ch státÛ roste rychleji neÏ ve zbytku EU v souvislosti s tím, jak probíhá procesvyrovnání.
The new Member States’ economies are growing more quickly than the rest of the EU as they catch up with it.
Problémy, jako napfiíklad vysoká nezamûstnanost a niÏ‰í produktivita, ov‰em pfietrvávají.
However,problems remain, such as high unemployment and lower productivity.
S rÛstem setyto problémy zmen‰í a vstup do eurozóny pomÛÏe urychlit proces vyrovnání.
These will lessen with growth – and entry to theeuro area will help accelerate the catch-up process.
Nové ãlenské státy v‰ak musívyrovnat své ekonomiky s eurozónou pfied vstupem.
However, before entry, the new Member States must align theireconomies with the euro area.
Musí dodrÏovat postupy, které vedou ke sbliÏování v rámci fiadyhospodáfisk˘ch ukazatelÛ – Maastrichtsk˘ch kritérií – jeÏ odráÏejí skuteãnou podstatu prÛmyslové a spoleãenskéstruktury.
They must follow policies that lead to convergence in a range of economic indicators –the Maastricht criteria.
Maastrichtská kritéria poskytují rámec pro Pakt stability a rÛstu, kter˘ dnes fiídí hospodáfiskou politiku ãlenÛ eurozóny.
The Maastricht criteria provide the framework for the Stability and Growth Pact, which guideseuro-area members’ economic policies today.
Tento pakt pomáhá zachovávat v eurozónû stabilní a trvale udrÏitelnou ekonomiku.
The Pact helps to maintain a stable and sustainable economy in the euroarea.
SbliÏování ekonomiknov˘ch ãlensk˘ch státÛ pfied pfiijetím eura je rozhodující pro dÛvûryhodnost jejich politiky a trvale udrÏiteln˘ procesvyrovnání.
The convergence of new Member States’ economies before adopting the euro is crucial for the credibility of theirpolicies and the sustainability of their catching-up process.
EMU a euro jim pfiinese mnoho v˘hod, ale pfii cestû do eurozóny je tfieba opatrnosti.
EMU and the euro will bring many benefits – but the roadto the euro area must be navigated with care.
Maastrichtská kritéria – zaji‰tûní stabilní, pevné a trvale udrÏitelné ekonomiky
Ensuring a stable, sound and sustainableeconomy: the Maastricht criteria
EU stanovila Maastrichtská kritéria jako v˘chozí podmínky pro vstup zakládajících ãlenÛ do eurozóny.Jejich plnûní zaji‰Èuje dostateãné smûfiování k trvale udrÏitelné a stabilní ekonomice v rámci eurozóny.Budoucí ãlenové eurozóny musí splnit stejná kritéria, která jsou popsána níÏe a pfiedstavena v tabulce 1:• S ohledem na stabilitu cenmíra inflace nepfievy‰uje míru inflace ve tfiech nejlépe si vedoucíchãlensk˘ch státech o více neÏ 1,5%.• Vládní deficit nepfiekraãuje 3% HDP – známka zdrav˘ch vefiejn˘ch financí.• Vefiejn˘ dluh je niÏ‰í neÏ 60% HDP nebo se pfiimûfienû sniÏuje a blíÏí se uspokojiv˘m tempem tétohodnotû – mûfiítko dlouhodobûj‰í udrÏitelnosti vefiejn˘ch financí.• S ohledem na stabilitu cen nepfiekraãuje dlouhodobá úroková míra úrokovou míru ve tfiech nejlépe sivedoucích ãlensk˘ch státech o více neÏ 2% – známka trvalosti a dÛvûryhodnosti. • Stabilní smûnn˘ kurz se projevuje úãastí v mechanizmu smûnn˘ch kurzÛ ERM-II bez v˘razn˘ch tlakÛ a udrÏováním smûnn˘ch kurzÛ blízko stfiedního pásma po dobu 2 let pfied pfiijetím eura.
Prospective euro-area members must meet the same criteria, described below and presented in Table 1: • An inflation rate not exceeding by more than 1.5% that of the three best-performing Member States in termsof price stability. • A general government deficit not exceeding 3% of GDP: an indication of sound public finances.• Public debt of less than 60% of GDP or sufficiently diminishing and approaching this value at a satisfactorypace: a measure of the longer-term sustainability of public finances. • A longterm interest rate not exceeding by more than 2% that of the three best-performing Member States interms of price stability: an indicator of durability and credibility. • A stable exchange rate, demonstrated by participation without severe tension in the exchange ratemechanism known as ERM-II and by keeping the exchange rate close to the central rate for two years prior toadoption of the euro.
Toto kritériumje mûfiítkem odolnosti ekonomiky a stability skuteãné konvergencea ukazuje, Ïe vláda dokáÏe fiídithospodáfiství, aniÏ by se musela uch˘lit k znehodnocení mûny.
This measures the robustness of the economy and the stability of real convergenceby showing that the government can manage the economy without resorting to currency depreciation.
Tabulka 1 ukazuje, do jaké míry naplnily nové ãlenské státy maastrichtská kritéria v roce 20031.
Table 1 shows how far the new Member States met the Maastricht criteria in 20031.
Tatokritéria mûfií „nominální konvergenci“, která odráÏí vlastní „reálnou konvergenci“ – sbliÏování v oblastikonkurenceschopnosti, kvalifikovanosti pracovní síly, zaãlenûní finanãního sektoru, prÛmyslov˘ch struktur a mnoha dal‰ích socioekonomick˘ch faktorÛ. âlenové eurozóny musí dosahovat dostateãnémíry reálné konvergence, aby byli schopni odolat hospodáfisk˘m ‰okÛm.
These criteria measure‘nominal convergence’, which reflects underlying ‘real convergence’ – the convergence of competitiveness,workforce skills, financial sector integration, industry structures, and a range of other socio-economic factors.
Postupné pfiibliÏování smûremke ãlenství v eurozónû není závod.
Aeuro-area member must have a sufficient degree of real convergence to be able to withstand economic shocks.Progress towards euro-area membership is not a race.
Plné zapojení do EMU a pfiijetí eura pfiinese mnohé dal‰í v˘hody, alepouze pro ekonomiku, která je dobfie pfiipravena.
Full participation in EMU and the euro will bring manyadded benefits – but only for an economy that is well prepared.
Tabulka 1: Maastrichtská kritéria konvergence v nov˘ch ãlensk˘ch státech
Table 1: The Maastricht convergence criteria inthe new Member States
Trvale udrÏitelné vefiejné finance
Stability ofconvergence
ZpÛsoby mûfiení:
Sound publicfinances
Dlouhodobé úrokové míry
Consumer priceinflation rate
Míra inflace dlespotfiebitelsk˘ch cen
Governmentdebt as % of GDP
Schodek rozpoãtu vlády v % HDP
Governmentdeficit as % of GDP
Ne více neÏ 3%
Not more than60%
Ne více neÏ 60% v mechanizmu ERM-II2
Not more than3%
Ne více neÏ o 1.5% vesrovnání s 3 ãlensk˘mistáty s nejniÏ‰í inflací
< 1.5% more thanthe 3 lowest Member States
Ne více neÏ o 2% vesrovnání s 3 ãlensk˘mi státys nejniÏ‰í úrokovou mírou
< 2% more than the 3 lowest Member States
Zdroj dat: Zpráva Komise.
Data source: Report from the Commission.
Zpráva o konvergenci 2004, KOM(2004) 690.
Convergence report 2004, COM(2004) 690.
Jak vypl˘vá z tabulky 1, v roce 2003 mnohé z nov˘ch ãlensk˘ch státÛ splnily nûkterá maastrichtská kritéria,aãkoli v tûchto parametrech mÛÏe kaÏd˘ rok docházet ke zmûnám.
As Table 1 shows, in 2003 many new Member States met some of the Maastricht criteria, although this canchange from year to year.
Na cestû do eurozóny by v‰ak mohlypfied nov˘mi ãlensk˘mi státy vyvstat problémy a konflikty v souvislosti s tím, Ïe zároveÀ projevují snahu o rozvoj hospodáfiství a o naplnûní maastrichtsk˘ch kritérií:• Aãkoli nové ãlenské státy úspû‰nû sníÏily inflaci témûfi na prÛmûrnou úroveÀ eurozóny, jejich ekonomikyrostou rychleji neÏ ve zbytku EU.
However, on the road to the euro area, problems and conflicts could arise for the new Member States as they try to expand their economies and meet the Maastricht criteria at the same time:• Although the new Member States have successfully reduced inflation nearly to the euro-area average, theireconomies are growing more rapidly than the rest of the EU.
Tento rÛst je samozfiejmû Ïádoucí, ale mÛÏe vyvolat inflaãní tlaky.
This growth is desirable but it can produceinflationary pressures.
Pro udrÏení ekonomického rÛstu bez nadmûrné cenové inflace musí b˘t tyto tlaky regulovány.• Nûkolik nov˘ch ãlensk˘ch státÛ nesplÀuje tfiíprocentní hranici deficitu státního rozpoãtu.
These pressures must be controlled to maintain economic growth without excessiveprice inflation.• Several new Member States do not meet the 3% target on the government deficit.
Cílem tohototfiíprocentního limitu je zamezit tomu, aby se dluh vymkl kontrole.
The 3% limit is intended toprevent deficits getting out of control.
Je samozfiejmé, Ïe zemû ãasto musejíutratit více, neÏ ãiní jejich pfiíjmy, aby mohly investovat, a tak je tomu právû v rychle rostoucíchekonomikách nov˘ch ãlensk˘ch státÛ; proto tedy nejsou vÏdy vy‰‰í deficity rozpoãtu ‰kodlivé. Pfiísnákontrola vládního deficitu v‰ak svûdãí o zdrav˘ch financích, coÏ pomáhá pfiilákat zahraniãní investice a podporovat rÛst.
Of course countries often have to spend more than their income in orderto invest, and this is particularly so in the rapidly growing economies of the new Member States – so largerbudget deficits are not always bad.
Nové ãlenské státy musejí nalézt rovnováhu mezi investováním a rozváÏností, aby si udrÏely dÛvûru investorÛ. • Kritérium vefiejného dluhu pfiedstavuje dlouhodobûj‰í ukazatel trvalé udrÏitelnosti vefiejn˘ch financí.Úroky z vefiejného dluhu se musí splatit, takÏe velké nebo rostoucí vefiejné dluhy jsou nákladné a mohou omezit budoucí v˘daje v jin˘ch oblastech, jako napfiíklad ve zdravotních a penzijních závazcích.• Vlády, které si chtûjí pÛjãit peníze, vydávají dlouhodobé dluhopisy, ze kter˘ch platí úroky.
The new Member States must find a balancebetween investment and prudence to sustain investor confidence.• The government debt criterion is a longer-term indicator of the sustainability of public finances. The interest onpublic debt must be paid, so large and growing public debts are expensive and can limit future spending inother areas, such as health and pension obligations. • To borrow money, governments issue longterm bonds that pay interest.
JestliÏe majíinvestofii malou dÛvûru v dlouhodobou hospodáfiskou perspektivu urãité zemû, nebo jestliÏe je v této zemivysoká inflace, budou pak poÏadovat vy‰‰í úrokovou míru – rizikovou prémii.
If investors have low confidence in acountry’s longterm economic prospects, or if there is high inflation, then they will demand a higher interestrate – a risk premium.
TakÏe úroková míra jejedním z ukazatelÛ hospodáfiské dÛvûryhodnosti zemû a pro nové ãlenské státy téÏ ukazatelem v˘voje„reálné konvergence“. • Jak se ekonomiky nov˘ch ãlensk˘ch státÛ vyrovnávají s ostatními zemûmi, jejich mûny mají vÛãi eurutendenci posilovat.
So the interest rate is one indicator of a country’s economic credibility and, for new Member States, of the progress of ‘real convergence’. • As the new Member States’ economies catch up, their currencies tend to rise against the euro.
Pfii vstupu do mechanismu smûnn˘ch kurzÛ ERM-II kaÏdá ze zemí stanoví devizov˘kurz vÛãi euru a bude jej dva roky udrÏovat v pásmu +/–15 %.
On entering ERM-II, each country will fix an exchange rate against the euro and keep it stable within a ±15% band for twoyears.
To znamená, Ïe ãlensk˘ stát nebude mocinadále vyuÏívat devizov˘ kurz jako prostfiedek k fiízení hospodáfiství.
This means that the Member State can no longer use exchange rates to manage the economy.
Bude muset pouÏívat jinémechanismy, zejména rozpoãtovou politiku, aby si udrÏel stabilitu a dÛvûru a pfiedvedl odolnouekonomiku se skuteãnou konvergencí, která je pfiipravena na vstup do eurozóny.
It will haveto use other mechanisms, in particular structural and budgetary policies, to maintain stability and confidenceand to demonstrate a robust economy with real convergence, which is ready to enter the euro area.
PfiibliÏování a partnerství – v zájmu v‰ech
Convergence and partnership – in the interest of all
Nové ãlenské státy procházejí procesem vyrovnávání se se zbytkem Evropské unie.
The new Member States are catching up with the rest of the European Union.
HDP na obyvatele jev tûchto zemích mnohem niÏ‰í neÏ ãiní prÛmûr v EU; s rÛstem jejich ekonomik se v‰ak zvy‰uje.
Per capita GDP is much less thanthe EU average – but it is rising as their economies grow.
Toto jeproces „reálné konvergence“.
This is the “real convergence” process.
Rozsáhlá restrukturalizace, jíÏ bylo dosaÏeno v období pfied vstupem,pokraãuje i dnes v souvislosti s tím, jak se socioekonomické struktury a instituce pevnûji zaãleÀují do Evropské unie, coÏ pfiedstavuje nutn˘ proces, kter˘ napomáhá podporovat rÛst a skuteãnou konvergenci.
The extensiverestructuring achieved during the pre-accession period continues today as the socio-economic structures andinstitutions become more deeply integrated into the European Union, a necessary process that helps drivegrowth and real convergence.
KaÏd˘ z nov˘ch ãlensk˘ch státÛ pfiijme jinou cestu k euru a vstoupí mezi ostatní, pouze aÏ splní danákritéria a zemû bude schopná získat vût‰inu v˘hod v rámci Paktu stability a rÛstu.
Each new Member State will follow a different path to the euro, entering onlywhen the criteria are met and the country is able to gain most benefit within the Stability and Growth Pact.