natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Agentura Společenství pro kontrolu rybolovu Dohody o partnerství v odvětví rybolovu Dohoda o ochraně malých kytovců v Baltském a Severním moři Evropské hospodářské společenství Úmluva o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě Poradní výbor pro rybolov a akvakulturu Regionální poradní sbory Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři Meziamerická komise pro tropické tuňáky Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku Mezinárodní rada pro průzkum moří
Community Fisheries Control Agency Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture Agreement on the Conservation of Small Cetaceans of the Baltic and North Seas Convention on the Conservation of Antarctic Marine Living Resources Committee for the Eastern Central Atlantic Fisheries Common Fisheries Policy Common Market Organisation European Agricultural Guarantee Fund European Agricultural Guidance and Guarantee Fund European Economic Community Exclusive Economic Zone European Fisheries Fund European Parliament Ecological protection zone European Union Food and Agriculture Organisation Financial Instrument for Fisheries Guidance Fisheries partnership agreements General Fisheries Commission for the Mediterranean Global Ocean Observing System Baltic Marine Environment Protection Commission (Helsinki Commission)Inter-American Tropical Tuna Commission International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas International Council for the Exploration of the Sea International Dolphin Conservation Program International Maritime Organisation Integrated maritime policy
48 nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov Úřední věstník Evropské uniespolečná organizace trhumezioborová organizace Mezinárodní námořní organizaceorganizace producentů Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantikuregionální organizace pro řízení rybolovu Organizace na zachování lososa v severním Atlantickém oceánu Úmluva o ochraně mořského prostředí severovýchodního Atlantiku Akční plán pro Středomoří v rámci Barcelonské úmluvy Evropský parlamentspolečná rybářská politika Mezinárodní program na ochranu delfínůmaximální udržitelný výnosintegrovaná námořní politikaoperační programvíceleté orientační programyřízení na základě rybolovných právmaximální udržitelný výnos Globální systém pro pozorování oceánů Systém satelitního sledování plavidel celkové přípustné odlovy Smlouva o fungování Evropské unie Evropská unie Komise pro rybolov v západní a střední části Tichého oceánu
Interprofessional organisation Indian Ocean Tuna Commission International Standard Statistical Classication of Fishing Gear Illegal, undeclared and unregulated s h ing Mediterranean Action Plan for the Barcelona Convention Multiannual guidance programmes European Union Member State Maximum sustainable yield Northwest Atlantic Fisheries Organisation North Atlantic Salmon Conservation Organisation North East Atlantic Fisheries Commission O cial Journal of the European Union Operational Programme
ZEE ZPE výlučná hospodářská oblastochranné pásmo životního prostředí
PO RACs RBM RFMOs RFOs SEAFO/OPASE STECF/CSTEP TACs TFEU UNCED/CNUED UNCLOS/CNUDM
ORGANIZAČNÍ SCHÉMA GENERÁLNÍHO
ORGANISATION CHART OF THE DIRECTORATE GENERAL
PŘÍLOHA. ORGANIZAČNÍ SCHÉMA GENERÁLNÍHO ŘEDITELSTVÍ PRO NÁMOŘNÍ ZÁLEŽITOSTI A RYBOLOV (GŘ MARE) 08.05.2009
ANNEX: ORGANISATION CHART OF THE DIRECTORATE GENERAL FOR MARITIME AFFAIRS AND FISHERIES (DG MARE) at 08.05.2009
GENERÁLNÍ ŘEDITELFokion FOTIADISAsistent: Gilles BERTRANDVnitřní audit: Lars MUHRBECK
DIRECTORGENERALFokion FOTIADISAssistant: Gilles BERTRANDInternal Audit: Lars MUHRBECK
Poradci Odborné otázky: Sociální otázky a zjednodušení: A/1 – Námořní politika A/2 – Společná rybářská politika a akvakultura A/3 – Strukturální politika a ekonomická analýza A/4 – Politika kontroly rybolovu
Adviser sSc i en t i c matters: Social matters and simplication: A/1 - Maritime policy A/2 - Common fisheries policy and aquaculture A/3 - Structural policy and economic analysis A/4 - Fisheries control policy
ŘEDITELSTVÍ B: MEZINÁRODNÍ ZÁLEŽITOSTI A TRHYPierre AMILHAT
DIRECTORATE B: INTERNATIONAL AFFAIRS AND MARKETSPierre AMILHAT
B/1 – Mezinárodní záležitosti, námořní právo a regionální organizace pro rybolov
B/1 - International Aairs, Law of the Sea and Regional Fisheries Organisations
B/2 – Kontrola rybolovu v mezinárodních vodách B/3 – Dvoustranné dohody B/4 – Obchod a trhy
B/2 - Fisheries control in international waters B/3 - Bilateral agreements B/4 - Trade and markets
ŘEDITELSTVÍ C: ATLANTSKÝ OCEÁN, NEJVZDÁLENĚJŠÍ REGIONY A ARKTIDAReinhard PRIEBE
DIRECTORATE C: ATLANTIC, OUTERMOST REGIONS AND ARCTICReinhard PRIEBE
C/1 – Námořní politika pro Atlantský oceán, nejvzdálenější regiony a Arktidu
Advisers Norway and NEAFC: Conservation and environment: C/1 - Maritime policy: Atlantic, outermost regions and Arctic
C/2 – Ochrana a kontrola rybolovu v Atlantském oceánu a nejvzdálenějších regionech
C/2 - Fisheries conservation and controlAtlantic and outermost regions
C/3 – Strukturální opatření: Irsko, Španělsko, Francie, Portugalsko a Spojené království; horizontální řízení shromažďování údajů
C/3 - Structural actions: Ireland, Spain, France, Portugal and United Kingdom; Horizontal management of data collection
ŘEDITELSTVÍ D: STŘEDOZEMNÍ A ČERNÉ MOŘECarla Montesi
DIRECTORATE D: MEDITERRANEAN AND BLACK SEACarla MONTESI
D/1 – Námořní politika pro Středozemní a Černé moře
D/1 - Maritime policy: Mediterranean and Black Sea
D/2 – Ochrana a kontrola rybolovu ve Středozemním moři a v Černém moři a horizontální řízení shromažďování údajů
D/2 - Fisheries conservation and control: Mediterranean and Black Sea, and horizontal management of fisheries data
D/3 – Strukturální opatření: Bulharsko, Řecko, Itálie, Kypr, Malta, Rumunsko, Slovinsko
D/3 - Structural actions: Bulgaria, Greece, Italy, Cyprus, Malta, Romania, Slovenia
ŘEDITELSTVÍ E: BALTSKÉ MOŘE, SEVERNÍ MOŘE A VNITROZEMSKÉ ČLENSKÉ STÁTYa.i.: Ernesto PENAS LADO
DIRECTORATE E: BALTIC SEA, NORTH SEA AND LANDLOCKED MEMBER STATESActing: Ernesto PENAS LADO
Poradce Ochrana a životní prostředí: E/1 – Námořní politika pro Baltské a Severní moře E/2 – Ochrana a kontrola rybolovu v Baltském a Severním moři
Adviser Conservation and environment: E/1 - Maritime policy: Baltic and North Sea E/2 - Fisheries conservation and controlBaltic and North Sea
Poradkyně F/1 – Rozpočet, veřejné zakázky a kontrola
Adviser F/1 - Budget, public procurement and control
F/2 – Informace, komunikace, meziinstitucionální vztahy, hodnocení a plánování
F/2 - Information, communication, interinstitutional relations, evaluation and programming
F/3 – Lidské zdroje, informatika a správa dokumentů F/4 – Právní záležitosti
F/3 - Human resources, IT and document management F/4 - Legal matters
PŘÍLOHA: TERMINOLOGICKÝ SLOVNÍK
TERMINOLOGICAL ANNEX
Zdroj: Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO), www.fao.org.
Illustrations: Food and Agriculture Organization of the United Nations (FAO), www.fao.org.
Zdroj: Polet 2000
Source: Polet 2000
Zdroj: Ferretti 2000
Source: Ferretti 2000
VYLOŽENÉ DRUHY
SPECIES LANDED
Kód. FAO* % 2006
FAO Code* % 2006
Kód. FAO* % 2006 her (P)13,5 spr (P)9,3 whb (P)7,6
FAO Code* % 2006 her (P)13,5 spr (P)9,3 whb (P)7,6
* (D) Druhy žijící při dně podléhající systému celkových přípustných odlovů a kvótám (P) Pelagické druhy podléhající systému celkových přípustných odlovů a kvótám (H) Hlubinné druhy podléhající systému celkových přípustných odlovů a kvótám
* () Species subject to TACs and quotas. (D) Demersal species (P) Pelagic species (H) Deep-sea species
Kód. FAO* % 2006 sce 0,9 csh 0,7 had (D)1,0
FAO Code* % 2006 sce 0,9 csh 0,7 had (D)1,0
Kód. FAO* % 2006 red 0,5 bet 0,5 whe 0,5
FAO Code* % 2006 red 0,5 bet 0,5 whe 0,5
Kód. FAO* % 2006 coc 0,3 fpe 0,3 dps 0,3
FAO Code* % 2006 coc 0,3 fpe 0,3 dps 0,3
Kód. FAO* % 2006 fpi 0,2 rng (H)0,2 dab (D)0,2
FAO Code* % 2006 fpi 0,2 rng (H)0,2 dab (D)0,2
Kód. FAO* % 2006 bsf 0,1 top 0,1 mts 0,1
FAO Code* % 2006 bsf 0,1 top 0,1 mts 0,1
DRUHY Z PRODUKCE AKVAKULTURY
SPECIES PRODUCED IN AQUACULTURE
Kód. FAO % 2006
FAO Code % 2006
Kód. FAO % 2006 clz 0,5 svc 0,3 stur 0,5
FAO Code % 2006 clz 0,5 svc 0,3 stur 0,5
Kód. FAO % 2006 oyf 0,3 bic 0,1 stu 0,1
FAO Code % 2006 oyf 0,3 bic 0,1 stu 0,1
Kód. FAO cts 0,0
FAO Code cts 0,0
KARTOGRAFICKÁ PŘÍLOHA
CARTOGRAPHICAL ANNEX
MAPY OBLASTÍ ICES
MAPS OF ICES ZONES
Zdroj: ICES
Source: ICES
MAPA OBLASTÍ GENERÁLNÍ KOMISE PRO RYBOLOV VE STŘEDOZEMNÍM MOŘI
MAP OF GENERAL FISHERIES COMMISSION FOR THE MEDITERRANEAN (GFCM) ZONES
Zdroj: CGPM
Source: CGPM
MAPA REGIONÁLNÍCH ORGANIZACÍ PRO RYBOLOV
MAP OF REGIONAL FISHERIES BODIES
Zdroj: FAO
Source: FAO
SDĚLENÍ
READER’S NOTES
• • • prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);u vašeho knihkupce – uveďte název, vydavatele a/nebo číslo ISBN;obraťte se přímo na některého z našich obchodních zástupců.
• • • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);from your bookseller by quoting the title, publisher and/or ISBN number;by contacting one of our sales agents directly.
Jejich kontaktní údaje najdete na http://bookshop.europa.eu nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
You can obtain their contact details on the Internet (http://bookshop.europa.eu) or by sending a fax to +352 2929-42758.
• • prostřednictvím EU Bookshopu (http://bookshop.europa.eu);na zastoupeních nebo delegacích Evropské komise.
• • via EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);at the European Commission’s representations or delegations.
Jejich kontaktní údaje najdete na http://ec.europa.eu/ nebo je získáte zasláním faxu na číslo +352 2929-42758.
You can obtain their contact details on the Internet (http://ec.europa.eu) or by sending a fax to +352 2929-42758.
Regionální rozvoj
Regional Development
STRUKTURÁLNÍ POLITIKY A POLITIKY SOUDRŽNOSTI B
POLICY DEPARTMENT
AUTORKAIvana KATSAROVA, Tematická sekce B : Strukturální politika a politika soudržnosti, Evropský parlament
AUTHORMs Ivana KATSAROVA, Policy Department B: Structural and Cohesion Policies, European Parliament
Rukopis dokončen v březnu 2009.Brusel, © Evropský parlament, 2009.
Manuscript completed in March 2009.Brussels, © European Parliament, 2009.
PROHLÁŠENÍZa názory vyjádřené v tomto dokumentu nese výlučnou odpovědnost autorka a nemusejí nutně představovat oficiální postoj Evropského parlamentu.Reprodukce a překlad pro nekomerční účely jsou povoleny pod podmínkou uvedení zdroje, předchozího upozornění vydavatele a předání jednoho výtisku vydavateli.
DISCLAIMERThe opinions expressed in this document are the sole responsibility of the author and do not necessarily represent the official position of the European Parliament.
SOUVISLOSTI........................................................................................................................................ ........................................................................................................................................
BACKGROUND..................................................................................................................................... .....................................................................................................................................
ČINNOST PARLAMENTU ...............................................................................................................15
PARLIAMENTARY ACTIVITIES .....................................................................................................15
CESTA VPŘED......................................................................................................................................23
THE WAY AHEAD ..............................................................................................................................23
O TEMATICKÉ SEKCI ........................................................................................................................29
ABOUT THE POLICY DEPARTMENT .........................................................................................29
LITERATURA K TÉMATU .................................................................................................................33
FURTHER READING .........................................................................................................................33
DALŠÍ ZDROJE INFORMACÍ.........................................................................................................35
ADDITIONAL SOURCES OF INFORMATION ........................................................................35
Jakou Evropu chceme pro sebe a pro budoucí generace?
What kind of Europe do we want – for ourselves and for future generations?
Chceme dynamickou Evropu, která je světovou jedničkouv oblasti vědy a techniky?
A dynamic Europe that leads the world in science and technology?
Chceme produktivní Evropu, v níž všichni najdou zaměstnání?
A productive Europe where everyone has a job?
Evropu, v níž je postaránoo osoby nemocné, seniory a osoby se zdravotním postižením?
A caring Europe where the sick, the elderly and the handicapped are looked after?
Spravedlivou Evropu bez diskriminace, kde má každý stejný přístup k práci a vzdělání?
A just Europe where there is no discrimination and everyone has equal access to jobs and education?
Zelenou Evropu bez znečištění, ohleduplnou ke svému životnímu prostředí, která se podílí i na řešení globálních problémů?
A clean, green Europe that cares for its own environment and helps meet the global challenges too?
Evropu, jejíž hodnoty sdílímea společně prosazujeme?
A Europe of values that we share and care for?
Takovou Evropu si přeji a jsem přesvědčena, že ji máme na dosah.
I want all of those things and, moreover, I believe they are within our grasp.
Úryvek z projevu komisařky Danuty Hübnerovéve Varšavě dne 17. října 2006.
Extract from a speech delivered by Commissioner Danuta Hübner Warsaw, 17 October 2006
Za tímto účelem bylo vytvořeno pět oddělení odpovědných za oblast výzkumu, známých jako „tematické sekce“.
To this end, five units responsible for research, known as ‘Policy Departments’ were created.
Výsledkem jsou nezávislé průzkumy vysoké kvality prováděné interně nebo externími odborníky.
They produce high quality independent research, which is either carried out in-house or by external experts.
Tematická sekce B: Strukturální politika a politika soudržnosti se konkrétně zabývá těmito pěti oblastmi politik: zemědělství a rozvoj venkova, kultura a vzdělávání, rybolov, regionální rozvoj a doprava a cestovní ruch.
Policy Department B: Structural and Cohesion Policies is specifically in charge of five policy areas: agriculture and rural development, culture and education, fisheries, regional development and transport and tourism.
Cílem těchto nástrojů je podpořit práci parlamentních orgánů například tím, že se podílí na legislativní práci konkrétního výboru nebo že delegacím poskytují průvodní informace.
These tools aim to support the work of parliamentary bodies, for instance by contributing directly to the legislative work of a specific committee or serving as background information for delegation visits by Members.
S výjimkou několika důvěrných dokumentů jsou všechny texty Tematické sekce B: Strukturální politika a politika soudržnosti zveřejňovány na internetových stránkách Parlamentu a mohou z nich čerpat poslanci i širší veřejnost.
Apart from a few confidential documents, all texts produced by Policy Department B: Structural and Cohesion Policies are published on Parliament’s website for the benefit of all Members and the wider public.
V této příručce naleznete stručné informace o hlavním vývoji politik v oblasti regionálního rozvoje za poslední volební období.
In this publication you will find brief information on major policy developments in the area of regional development during the last term.
Zmiňujeme se i o výzvách, jimž bude regionální politika čelit v blízké budoucnosti.
We also discuss the challenges that regional policy will face in the near future.
SOUVISLOSTI ospodářská a sociální soudržnost, jak se stanoví ve Smlouvě o Evropských společenstvích (článků 158 a 162), je nutná pro harmonický vývoj a vyžaduje „snižování rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů“, tedy „snížení zaostalosti nejvíce znevýhodněných
BACKGROUND conomic and social cohesion, as defined by the European Communities Treaty (articles 158 to 162) is needed for the Community’s ‘overall harmonious development’ and requires a reduction of the‘disparities between the levels of development of the various
H regionů“, mezi něž patří i venkovské oblasti.V současné době má Evropská unie (EU) 27 členských států, které vytváří společenství a vnitřní trh čítající 493 milionů občanů.
E regions’, i.e. the‘backwardness of the least favoured regions’, which include rural areas.Today the European Union (EU) comprises 27 Member States which form a community and internal market of 493 million citizens.
Mezi těmito státy a jejich 271 regiony však stále existují velké hospodářské a sociální rozdíly.
At the same time, however, the economic and social disparities among these countries and their 271 regions remain great.
Počátky politik Společenství, které řeší rozdíly mezi regiony, lze sledovat již v Římské smlouvě, teprve v roce 1975 však došlo k vytvoření Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR).
Although the origins of Community policies addressing regional imbalances can be traced back to the Treaty of Rome, it was not until 1975 that the European Regional Development Fund (ERDF) was created.
V počátečních letech měla činnost fondu pouze vnitrostátní charakter a financovány byly projekty v členských státech s malým dopadem na evropské či nadnárodní úrovni.
In its early years, operations remained purely national, financing predetermined projects in the Member States with little European or sub-national influence.
Systém každoročního vybírání a opětovného financování stávajících projektů se uplatňoval obdobným způsobem i u jiných fondů Společenství s územním dopadem, jako je Evropský sociální fond (ESF) a Evropský zemědělský orientační a záruční fond (EZOZF).
An annual system of selecting and refinancing existing projects was applied in a similar way by other Community funds with territorial impact such as the European Social Fund (ESF) and the European Agriculture Guidance and Guarantee Fund (EAGGF).
Obecný legislativní rámec pro regionální politiku
General Legislative Framework for Regional Policy
• Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006 ze dne 5. července 2006 o evropském seskupení pro územní spolupráci (ESÚS).
• Regulation (EC) No 1082/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on a European grouping of territorial cooperation.
Zdroj: údaje zpracované autorkou
Source: Author’s data processing
Mapka 1:Strukturální fondy v období 2007–2013
STRUCTURAL FUNDS 2007-2013:
Regionální konkurenceschopnostzaměstnanost
Competitiveness and Employment Regions
Zdroj: Evropská Komise, Generální ředitelství pro regionální politiku
Source: European Commission, Directorate General for Regional Policy
Rozpočet EU (v miliardách EUR, v cenách roku 2004)
EU budget (in EUR billion at 2004 prices)
Rozpočet strukturálních fondů (v miliardách EUR, v cenách roku 2004)
Structural Funds budget (in EUR billion at 2004 prices)
Podíl rozpočtu strukturálních fondů na rozpočtu EU (%)
Structural Funds budget compared with the EU budget (%)
Na začátku osmdesátých let se tudíž efektivita nástrojů Společenství stala důležitým tématem a na jejich integraci se zaměřila řada pilotních programů.
Hence, at the beginning of the 1980s the efficiency of Community instruments became an issue and their integration was sought for in a number of pilot programmes.
V roce 1986 došlo k významným událostem, které se staly impulsem k vytvoření skutečné evropské politiky soudržnosti. Byly jimi především Jednotný evropský akt, přistoupení Řecka, Španělska a Portugalska a přijetí programu jednotného trhu.
In 1986 key events brought with them the impetus for a more genuine European Cohesion Policy, most notably the Single European Act, the accession of Greece, Spain and Portugal and the adoption of the single market programme.
V březnu roku 1988 rozhodla Evropská rada v Bruselu o přidělení 64 miliard ECU strukturálním fondům, což znamenalo zdvojnásobení prostředků na období 1989–1993.
In March 1988, the European Council in Brussels decided to allocate ECU 64 billion to the Structural Funds which represented a doubling of annual resources over the period 1989-1993.
Dne 24. června 1988 přijala Rada první nařízení, jímž se strukturální fondy staly součástí politiky soudržnosti.
On 24 June 1988, the Council adopted the first regulation integrating the Structural Funds under the umbrella of Cohesion Policy.
Touto rozsáhlou reformou byly zavedeny hlavní zásady, mezi něž patří zaměření na nejchudší a nejzaostalejší regiony, víceleté programy, strategické zaměření investic a zapojení regionálních a místních partnerů.
This landmark reform introduced key principles such as focusing on the poorest and most backward regions, multi-annual programming, strategic orientation of investments and the involvement of regional and local partners.
Smlouva o Evropské unii, schválená v Maastrichtu dne 7. února 1992, a revidovaná Smlouva o Evropských společenstvích (Smlouva o ES) vstoupily v platnost dne 1. listopadu 1993.
Agreed in Maastricht on 7 February 1992, the Treaty on the European Union and the revisedTreaty on the European Communities (TEC) entered into force on 1 November 1993.
Co se týče regionální politiky a politiky soudržnosti, Smlouva o ES zavedla nový nástroj – Fond soudržnosti, nový orgán – Výbor regionů a zásadu subsidiarity.
In respect to Cohesion and Regional Policy, the TEC established a new instrument, the Cohesion Fund, and a new institution, the Committee of the Regions, as well as the introduction of the subsidiarity principle.
doplňkovost a partnerství – a stávajících pět cílů zachovala více méně beze změn.
– concentration, programming, additionality and partnership – and kept the five existing objectives more or less unchanged.
Některá ustanovení byla posílena, např. zapojení dalších orgánů EU, zejména Evropského parlamentu, a pravidla pro partnerství, hodnocení a zveřejňování.
Some provisions were strengthened such as the involvement of other EU institutions, in particular the European Parliament (EP), and the rules on partnership, evaluation and publicity.
Po přistoupení Rakouska, Finska a Švédska dne 1. ledna 1995 stanovilo pozměňující nařízení šestý cíl, kterým byla podpora velmi řídce osídlených oblastí ve Finsku a Švédsku a přidělení finančních prostředků třem novým členským státům.
Upon accession of Austria, Finland and Sweden on 1 January 1995, an amending regulation defined a sixth Objective favouring the extremely low populated regions of Finland and Sweden and a financial allocation for the three new Member States.
V prosinci roku 1992 Evropská rada rozhodla o novém fi nanč-ním výhledu na období 1994–1999 a strukturálním fondům a Fondu soudržnosti bylo přiděleno 168 miliard ECU.
In December 1992, the European Council decided on the new financial perspective for the period 1994-1999 and ECU 168 billion was set aside for the Structural and Cohesion Funds.
To znamenalo zdvojnásobení ročních prostředků a představovalo třetinu rozpočtu EU.
This represented a doubling of annual resources and equalled a third of the EU budget.
Dne 20. července 1993 Rada přijala nová nařízení o politice soudržnosti, která byla doplněna o Finanční nástroj pro orientaci rybolovu a Fond soudržnosti. Nová nařízení potvrdila hlavní zásady politiky – soustředěnost, programování,
New Cohesion Policy regulations were adopted by the Council on 20 July 1993, which now included the Financial Instrument of Fisheries Guidance and the Cohesion Fund.The new regulations confirmed the policy’s key principles
Hlavními tématy v období 2000–2006 bylo zjednodušení záměrů a postupů politiky soudržnosti a příprava na rozšíření.
A move towards simplification of Cohesion Policy’s design and procedures in parallel with preparation for enlargement, these were the two major themes of the period 2000-2006.