natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V Irsku Národní úřad dětí (National Children’s Office) poskytuje podporu Mládežnickému parlamentu (Dáil na nÓg), který je zastupitelským orgánem irských dětí a mládeže na celostátní úrovni, a Okresním radám mládeže (Comhairle Na nÓg).
In Ireland, the National Children’s Office supports the Dáil na nÓg (Youth Parliament) which represents the children and young people of Ireland at national level and Comhairle Na nÓg (Youth County Councils).
Těch je celkem 34 a organizují je jednotlivé Útvary pro rozvoj města resp. okresu.
There are a total of 34 Comhairle Na nÓg which are organised by the City/County Development Boards in each local area.
Jejich cílem je umožnit mladým lidem účast na rozhodování na místní úrovni.
Their objective is to give young people a voice at community level.
Jako součást vládního programu rozvoje občanské participace (2003–2007) probíhá ve Finsku Projekt participace mládeže, jehož cílem je vypracování vzorových metod a operačních modelů na podporu zapojení mládeže do života občanské společnosti.
In Finland, a Youth Participation Project is being organised as part of the Government’s Civil Participation Policy Programme from 2003 to 2007. The project is aimed at developing practices and operational models to promote participation by young people in civil society.
V Bulharsku byl v roce 1999 zahájen projekt s názvem ´Umění synergie´, jenž má zvyšovat vědomí potřeby tolerance, lidských práv a spravedlnosti, rozvíjet kritické myšlení a podporovat účinné formy řešení konfliktů.
In Bulgaria, a project known as ‘The Art of Synergy’ was started in 1999. Its aims are to raise awareness of the need for tolerance, human rights and justice, to stimulate critical thinking and to promote constructive forms of conflict resolution.
Závěrem lze konstatovat jako zřejmý fakt, že jedním z nejdůležitějších úkolů výchovy k občanství je příprava žáků k budoucí úloze aktivních občanů přispívajících k celospolečenskému blahobytu.
In conclusion, it has become clear that one of the most important tasks of citizenship education is to prepare pupils for their future role as active citizens who contribute to social well-being.
Nejúčinnější cestou k dosažení tohoto cíle je poskytnout mladým lidem příležitost, aby se přímo, z vlastní zkušenosti seznámili s tím, co odpovědná občanská participace znamená, a překlenout tím předěl oddělující školu jako miniaturní model společnosti od společnosti v reálném světě.
The most effective way of doing this is to give them an opportunity to experience directly what responsible civic action means, by bridging the gap between school as a miniature paradigm for society on the one hand, and society in the real world beyond it on the other.
Mají-li mladí lidé dostat příležitost k zapojení do běžného každodenního fungování místní obce, pak je ovšem neméně důležité, aby se už předtím aktivně podíleli na fungování školy na odpovědných místech v její struktuře a organizaci.
Thus while young people should be given opportunities to become involved in the daily functioning of the local community, it is no less important for them to have assumed prior responsibilities within the structure and organisation of their school.
Pouze budou-li samotné školy jednat tak, jak tomu učí žáky, mohou žáky přimět k tomu, aby svou občanskou angažovanost brali vážně.
Only if schools act out what they teach will they persuade pupils that their commitment to citizenship should be serious.
A patrně nejúčinnějším způsobem, jak je přesvědčit, že to jde, je podporovat morální ovzduší občanské spolupráce a demokracie, v němž se žáci a rodiče, jejich hlavní vzory, budou společně podílet na rozhodovacích procesech uvnitř školy.
And perhaps the most convincing way they can do so is by fostering a participatory and democratic ethos that involves both pupils and parents – their main role models – in school decisionmaking processes.
HODNOCENÍ VÝCHOVY K OBČANSTVÍ
EVALUATION OF CITIZENSHIP EDUCATION
Každá země vyvíjí vlastní nástroje k měření žákovského prospěchu a soustavnému zlepšování kvality vzdělávání.
Each country develops the resources needed to measure pupil attainment and constantly improve the quality of its education.
Předmětem hodnocení mohou být různé aspekty vzdělávání, hodnocení může probíhat různými formami.
Evaluation may be concerned with different aspects of educational provision and assume a variety of forms.
Může se zaměřit na fungování vzdělávacího systému jako celku, na jeho řízení a správu místními úřady, na úkoly, které školy řeší, anebo na žákovský výkon.
It may examine the functioning of the education system as a whole, its management and administration by the local authorities, the tasks undertaken by schools, or the performance of pupils.
Výchova k občanství je součástí vzdělávacího programu a všechny země zúčastněné na dané studii si její cíle stanovily (viz kapitola 2).
Citizenship education is an integral part of the curriculum and related educational aims have been drawn up in all countries covered by the present survey (see Chapter 2).
Zavádění opatření pro evaluaci je hlavním zájmem řídících pracovníků v Evropě.
The implementation of measures for evaluation in this field is a major concern of policy-makers in Europe.
Téměř všichni zdůrazňují, jak je důležité, aby nástroje používané k měření kvality výchovy k občanství a jejího zlepšování byly spolehlivé.
Nearly all of them stress the importance of devising reliable measures for assessing and improving the quality of education in citizenship.
Předmětem hodnocení v jednotlivých zemích může být úroveň znalostí, postoje a chování žáků, morální ovzduší a ´občanská kultura´ školy, způsobilost učitelů nebo angažovanost pracovníků odpovědných za rozvoj v dané vzdělávací oblasti.
Depending on the particular country, these arrangements may be concerned with the knowledge, attitudes and behaviour of pupils, with the atmosphere and ‘civic culture’ of schools, with the competence of teachers, or with the involvement of those responsible for developing policies in this field.
Tato kapitola se soustřeďuje na dvě klíčové otázky týkající se výchovy k občanství:
This chapter considers more particularly two key questions concerned with citizenship education:
Hodnotí se žáci podle prospěchu ve výchově k občanství?
Are pupils assessed specifically in this area?
Jinými slovy: měří se u žáků znalosti, dosažený pokrok a dovednosti v dané oblasti výchovy?
In other words, are their attainment, progress and skills in this area subject to measurement?
Jsou školy hodnoceny podle toho, jak se jim daří realizovat vzdělávací program a jak kultura školy podporuje rozvoj občanství?
Are schools evaluated as regards implementation of the curriculum and whether school culture supports the development of citizenship?
Některé země, jmenovitě Belgie (Německy mluvící společenství), Španělsko, Litva, Polsko a Island přímo upozorňují na absenci objektivních metod, případně na nespolehlivost měření, pokud jde o více než prosté měření teoretických znalostí, které si žáci osvojili.
As far as evaluation is concerned, some countries, namely Belgium (the Germanspeaking Community), Spain, Lithuania, Poland and Iceland draw attention from the outset to the lack of objective methods or the unreliability of evaluation that has to go beyond simply measuring the theoretical knowledge acquired by pupils.
Zdůrazňují, že takové cíle, jako je rozvoj praktických a sociálních dovedností, osvojení žádoucích postojů, rostoucí chápání hodnot či příznivé celkové a pracovní ovzduší ve škole se dají těžko měřit a nemohou být proto předmětem oficiálního hodnocení.
They emphasise that aims such as the development of practical and social skills, appropriate attitudes on the part of pupils, an increasing awareness of values, and a good general and working atmosphere at school are hard to measure and cannot be formally evaluated.
Pouze znalosti či učební výsledky v tématu občanství lze hodnotit obdobným způsobem jako v jiné učební oblasti.
Only knowledge or learning in the field of citizenship are amenable to assessment in the same way as in any other area of learning.
Navíc Polsko upozorňuje na to, že průřezový přístup k výchově k občanství se v rámcovém národním vzdělávacím programu objevil teprve nedávno (1999) a učitelé ještě neměli dost času, aby se s tímto typem výuky blíže seznámili, případně aby přišli na vhodné metody k hodnocení jeho výsledků u žáků.
Furthermore, Poland points out that the crosscurricular approach to citizenship education is a recent feature of the basic national curriculum (1999) and that teachers have not yet had time to become fully familiar with this type of approach or develop appropriate methods for assessing the pupils concerned.
V několika málo zemích se v tomto směru uskutečnily nebo právě na celostátní úrovni probíhají pokusy typu jednorázových tematických inspekcí, průzkumů či pilotních projektů.
In a few countries, ad hoc thematic inspection, surveys, pilot projects, or similar initiatives have been carried out or are being pursued at national level.
Jejich výsledky již poskytují jistou oporu pro rozhodování, určení směru dalšího postupu anebo k zahájení diskuse o evaluační problematice.
Their findings are already providing a basis for decisionmaking, identifying future policy or initiating debate on the subject of evaluation.
V České republice se ve školním roce 2001/02 uskutečnila tematická inspekce ověřující u 31 634 žáků, jak se ve výuce uplatňuje tematika lidských práv.
In the Czech Republic, a thematic inspection on introducing human rights concepts into education was carried out in 2001/02, and involved 31 634 pupils.
Předmětem sledování byl např. respekt učitele k názorům žáka, vzájemný respekt mezi samotnými žáky a chápání obsahu Úmluvy o právech dítěte.
The concepts included the respect of teachers for pupils’ convictions or conscientiously held beliefs, mutual respect among pupils themselves, and understanding of the Convention on the Rights of the Child.
V Litvě se v roce 2003 uskutečnil průzkum zjišťující výsledky výchovy k občanství u žáků osmého ročníku (nižších sekundárních škol).
In Lithuania, a survey was conducted in 2003 to assess the attainment of eighth-year pupils (lower secondary education) in the area of citizenship.
Žáci měli odpovědět na dotazy týkající se obsahu předmětu zvaného ´základy učení o občanské společnosti´ a napsat úvahu, podle níž by bylo možno posoudit jejich znalosti práv a povinností v občanské společnosti.
Pupils had to reply to questions on the subject content of ‘the basics of civil society’ and prepare dissertations to assess their knowledge of rights and obligations in civil society.
V Rakousku uskutečnilo Zentrum für Schulentwicklung (Středisko pro rozvoj školství) v roce 2002 studii o demokracii ve školách, nazvanou Monitoring zur Schuldemokratie (Sledování demokracie ve školách).
In 2002, the Zentrum für Schulentwicklung (Centre for School Development) in Austria carried out a study on democracy at school entitled Monitoring zur Schuldemokratie.
Závěrečná zpráva informuje o výsledcích rozboru odpovědí na otázky obsažené v dotazníku zaslaném představitelům žákovských a rodičovských rad či sdružení.
Its report contained the results of replies to questionnaires sent to representatives of pupil and parent councils or associations.
Studie se snažila kvantitativně posoudit, do jaké míry se v těchto školských radách vžilo demokratické povědomí.
The study sought to measure the sense of democracy apparent in internal school councils of this kind.
Ve Švédsku se výzkumem v této oblasti zabývají v současné době univerzity.
In Sweden, universities are currently conducting research in this area.
Ve většině evropských školských systémů si kritéria a metody hodnocení žáků ve výchově k občanství volí na školní úrovni učitelé nebo ředitel školy.
In most education systems in Europe, the criteria and methods for assessing pupils in the area of citizenship are fixed at school level by the teachers (or school head).
Existuje však několik zemí, kde mají učitelé, pověření hodnocením, k dispozici obecná doporučení, pokyny či standardní kritéria k posuzování znalostí, postojů či dovedností žáků na konci daného ročníku nebo stupně či úrovně.
There are exceptions in the case of a few countries that offer recommendations, instructions or special standard criteria for assessing the knowledge, attitudes or skills that should have been achieved at the end of a given year, level or stage of education.
Například v Řecku rámcový národní vzdělávací program obsahuje kritéria k hodnocení žákovských znalostí v jednotlivých předmětech souvisejících s problematikou občanství a vyučovaných na třech vzdělávacích úrovních.
For example, the national curriculum in Greece includes criteria for evaluating the knowledge pupils have of separate subjects which are related to citizenship and taught at the three levels of education.
Obecné pokyny k posuzování výsledků jednotlivých aspektů výchovy k občanství jsou ve Španělsku a na Maltě zahrnuty do oficiálních dokumentů pro každou vzdělávací úroveň a vyučovací předmět, který se věnuje průřezovému tématu.
In Spain and Malta, general instructions for evaluating aspects of citizenship are set out in official documents for each level of education and school subject relevant to work on the crosscurricular theme.
Rámcový národní vzdělávací program pro primární a sekundární školství ve Slovinsku obsahuje popis typů a úrovně znalostí, které mají žáci vykazovat na konci roku a které jsou stanoveny pro každou část vzdělávacího programu věnovanou výchově k občanství.
In Slovenia, the basic national curriculum (primary and secondary education) contains a description of the types and levels of performance that pupils should demonstrate at the end of the year in the case of each curricular unit for the subject relevant to education in citizenship.
Od roku 2004, po zavedení výchovy k občanství jako povinného předmětu v roce 2002, musí ve Spojeném království (Anglii) každá škola povinně provádět hodnocení výsledků výchovy podle celostátně závazných standardů.
Assessment against national standards became a compulsory requirement in secondary schools in the United Kingdom (England) in 2004, following the introduction of citizenship as a compulsory subject in 2002.
Na konci 3. klíčové etapy (žáci ve věku 14 let) musí učitelé u každého žáka posoudit úspěšnost výchovy k občanství s použitím podrobně popsaných výkonnostních standardů pro jednotlivé typy a rozsah požadovaných znalostí.
At the end of key stage 3 (for pupils aged14), teachers are required to assess each pupil’s attainment in citizenship against a description of the types and range of performance that the majority of pupils should characteristically demonstrate.
U 16letých žáků si školy samy volí metody, podle nichž posuzují pokrok a dosaženou úroveň jejich znalostí.
When pupils are aged 16, schools decide for themselves on the most appropriate methods of assessing their progress and achievement.
Mohou k tomu například použít nových celonárodních kvalifikačních požadavků v oblasti občanství (GCSE short course – krátké kursy vedoucí k získání všeobecného vysvědčení o sekundárním vzdělávání) a jiných návrhů pro akreditaci výuky souvisící s občanstvím, například Duke of Edinburgh´s Award Scheme.
This can include use of the new national qualification in citizenship (the GCSE short course) and other accreditation schemes for citizenship-related achievement such as the Duke of Edinburgh’s Award Scheme.
V Rumunsku jsou žáci hodnoceni podle standardů uvedených v rámcovém vzdělávacím programu pro jednotlivé vyučovací předměty (na primární vzdělávací úrovni je to ´občanská výchova´, na nižší sekundární úrovni ´občanská kultura´).
In Romania, pupils are assessed in accordance with standards fixed by the basic curriculum for the separate school subject (civics in primary education and civic culture in lower secondary education).
Kapitola 4 – Hodnocení výchovy k občanství
Chapter 4 – Evaluation of Citizenship Education
Obr. 4.1: Existence interních a/nebo externích kritérií pro hodnocení žáků ve výchově k občanství v primárním a všeobecném sekundárním vzdělávání, 2004/05
Figure 4.1: Existence of internal and/or external pupil assessment criteria in the field of citizenship in primary and general secondary education, 2004/05
Interní kritéria pro hodnocení žáků
Internal pupil assessment criteria
Externí kritéria / externí pokyny pro hodnocení žáků
External pupil assessment criteria/ external instructions
Kritéria pro posuzování se o občanství nezmiňují
No specific indication concerning citizenship in assessment criteria
Lucembursko: Informace nejsou ověřeny na národní úrovni.
Luxembourg: Information not verified at national level.
Nizozemsko: Úroveň znalostí uvedených v programu pro sekundární vzdělávání a sledovaná při zkouškách slouží k celkovému posouzení občanského ´povědomí´ žáka, speciální pokyny, podle nichž se má při hodnocení postupovat, však k dispozici nejsou.
Netherlands: In secondary education, attainment levels defined in the curriculum, as well as examinations, provide for overall assessment of the civic ‘consciousness’ of pupils. However, there are no formally specified evaluation procedures.
Polsko: Učitelé hodnotí žáky pouze tehdy, je-li občanství jako samostatný předmět.
Poland: Teachers assess pupil attainment in citizenship solely when teaching the separate subject.
Rámcový národní vzdělávací program, v němž výchova k občanství figuruje jako průřezové téma, žádná kritéria pro hodnocení žáků v tomto ohledu neobsahuje.
No criteria for assessing pupil skills are specified in the basic national curriculum, which has introduced citizenship as a crosscurricular approach.
Švédsko: Národní školský úřad (NAE) vypracoval metodiku hodnocení dovedností a jiných charakteristik významných z hlediska demokracie a hodnot, kterých se výchova k občanství týká.
Sweden: The National Agency for Education has prepared an instrument for evaluating skills and matters relevant to democracy and to the values with which citizenship education is concerned.
Spojené království (ENG/WLS/NIR): Pro hodnocení žáků ve věku 16 let jsou k dispozici externí kvalifikace a akreditace, jejich použití však není povinné.
United Kingdom (ENG/WLS/NIR): At the age of 16, external qualifications and accreditation are available but not mandatory.
Pokud jde o 14leté žáky, od roku 2004 je v Anglii jejich učitelé musejí hodnotit s použitím externích kritérií.
At the age of 14, pupils in England must be assessed by their teacher against external criteria from 2004 onwards.
Pro hodnocení žáků na primární vzdělávací úrovni nebyla ve Walesu a v Severním Irsku vydána žádná externí kritéria, v Anglii však jsou kritéria od února 2005 k dispozici v podobě návrhu, z něhož mohou školy při hodnocení vycházet.
At primary level, there are no external assessment criteria in Wales or Northern Ireland, but draft criteria were made available for optional use by schools in England in February 2005.
Hodnocení výchovy žáků k občanství se může zaměřit na jejich teoretické znalosti nebo na jejich postoje či na jejich občanské chování.
Evaluation of pupil attainment following citizenship education may focus on their theoretical knowledge or on their attitudes and civic conduct.
Může probíhat různou formou (písemná nebo ústní zkouška, pozorování praktické činnosti nebo chování ve třídě) a o náplni a organizaci obvykle rozhoduje příslušný učitel.
It may take various forms (written and oral examinations, practical work or classroom observation) and, in most cases, the teacher concerned decides what its content should be and how it should be organised.
Teoretické znalosti žáka mohou být posouzeny jeho učitelem formou průběžného hodnocení při výuce ve třídě a/nebo písemnou či ústní zkouškou podle pokynů samotné školy nebo externích orgánů.
Theoretical knowledge may be evaluated on the basis of continuous pupil assessment performed by teachers while working in the classroom and/or take the form of written or oral examinations drawn up by the school or the external authorities.
Obrázek 4.2 ukazuje, které z obsahových aspektů výchovy k občanství – teoretické znalosti, občanské postoje nebo občanské chování – se mohou brát v úvahu.
Figure 4.2 below illustrates how the assessment of pupils may take account of their theoretical knowledge, as well as their civic attitudes and conduct.
Obr. 4.2: Aspekty, k nimž se přihlíží při hodnocení žáků ve výchově k občanství v primárním a všeobecné nižším a vyšším sekundárním vzdělávání, 2004/05
Figure 4.2: Aspects taken into account when assessing pupils in the field of citizenship in primary, general lower and upper secondary education, 2004/05
Speciální zkoušky
Special examinations
Žákovy postoje/účast/chování
Pupil attitudes/participation/ conduct
Žákovy postoje/účast/ chování
Pupil attitudes/participation/ conduct
Aspekt hodnocený na nižší a/nebo vyšší sekundární vzdělávací úrovni
Aspect assessed at lower secondary and/or upper secondary levels
Aspekt hodnocený na všech úrovních vzdělávání
Aspect assessed at all levels of education
Aspekt není předmětem hodnocení
Aspect not assessed
Soustavné hodnocení nebo speciální zkoušky se nevyskytují
No continuous assessment or special examinations
Belgie (BE de): Až do školního roku 2005/06 včetně mohou školy žáky posledních čtyř ročníků primárního vzdělávání na konci roku zkoušet z občanské výchovy.
Belgium (BE de): Until 2005/06, annual examinations in civics may be organised by schools in the last four years of primary education.
Poté už občanská výchova nebude samostatným vyučovacím předmětem, nýbrž průřezovým tématem.
After that, civics will no longer be a separate subject but will become a crosscurricular theme.
Žákovské postoje se berou v úvahu pouze při formativním hodnocení.
Pupil attitudes are taken into account solely during formative assessment.
Belgie (BE nl): Školy nejsou povinny žáky hodnotit z průřezových témat jako je výchova k občanství.
Belgium (BE nl): Schools are not obliged to assess pupils on crosscurricular themes such as citizenship education.
Mohou tak ovšem činit, mají-li k tomu vypracovány vlastní metody.
However they may do so in accordance with their own methods.
Česká republika: Počínaje školním rokem 2007/08 bude téma občanský základ zahrnuto jako volitelný předmět do maturitní zkoušky, přičemž bude zahrnovat všechny aspekty výchovy k občanství, které se vyučují v různých předmětech (základní poznatky ze společenských věd, dějepisu, zeměpisu atp.)
Czech Republic: With effect from 2007/08, an optional topic obcanský základ (the basics of civics) will be included in the final national examination and cover all aspects related to citizenship education that are taught in the various subjects concerned (the basics of social sciences, history, geography, etc.).
Itálie: Teoretické znalosti žáků učitelé průběžně hodnotí pouze na vyšší sekundární vzdělávací úrovni.
Italy: Continuous assessment of theoretical knowledge occurs solely in upper secondary education.
Litva: Žákovské postoje, občanská participace a chování se hodnotí pouze na nižší sekundární úrovni.
Lithuania: Assessment of pupil attitudes, participation and conduct occurs solely in lower secondary education.
Lucembursko: Informace nebyly ověřeny na národní úrovni.
Luxembourg: Information not verified at national level.
Polsko a Bulharsko: Speciální zkouška z teoretických znalostí se koná pouze na vyšší sekundární vzdělávací úrovni.
Poland and Bulgaria: A special examination on theoretical knowledge is taken solely in upper secondary education.
Spojené království (ENG/WLS/NIR): Existují externí kvalifikační a akreditační zkoušky žáků ve věku 16 let, nejsou však pro školy povinné.
United Kingdom (ENG/WLS/NIR): At the age of 16, there are external qualifications and accreditation schemes for schools to use if they wish, but these are not mandatory.
V Anglii k nim patří krátký kurs výchovy k občanství ke GCSE a v Severním Irsku (pilotní) GCSE z ´učení pro život a práci´; v obou případech jde o externí písemnou zkoušku hodnotící žákovy znalosti, dovednosti a chápání smyslu občanství.
They include a GCSE short course in Citizenship Studies (England) and a (pilot) GCSE in Learning for Life and Work (Northern Ireland), both of which set an external written examination to assess pupils' knowledge, skills and understanding of citizenship.