natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tento sedmiletý program je zacílen na všechny zúčastněné strany, které mohou pomoci při vytváření vhodných a účinných právních předpisů a politik v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí v celé EU-27, ESVO/EHP a v kandidátských zemích pro členství v EU a zemích usilujících o status kandidátské země.
The seven-year Programme targets all stakeholders who can help shape the development of appropriate and effective employment and social legislation and policies, across the EU-27, EFTA-EEA and EU candidate and pre-candidate countries.
Cílem programu PROGRESS je posílit přínos EU při podpoře závazků a snah členských států vytvářet lepší pracovní místa a zvyšovat jejich počet a budovat soudržnější společnost.
PROGRESS mission is to strengthen the EU contribution in support of Member States’commitments and efforts to create more and better jobs and to build a more cohesive society.
Pro dosažení tohoto cíle PROGRESS:
To that effect, PROGRESS is instrumental in:
— poskytuje analýzy a poradenství, pokud jde o politiky v oblastech jeho působnosti,— sleduje provádění právních předpisů a politik EU v oblastech své působnosti a informuje o něm,— pomáhá v oblastech příslušných politik při výměně zkušeností, vzájemném učení se a podpoře mezi členskými státy, pokud jde o cíle a priority EU, a— obeznamuje se stanovisky zúčastněných stran a společnosti obecně.
— providing analysis and policy advice on PROGRESS policy areas; — monitoring and reporting on the implementation of EU legislation and policies in PROGRESS policy areas; — promoting policy transfer, learning and support among Member States on EU objectives and priorities; and— relaying the views of the stakeholders and society at large
Více informací naleznete na stránce:http://ec.europa.eu/progress
For more information see:http://ec.europa.eu/progress
Evropská komise Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti Oddělení E4Generální ředitelství pro zdraví a spotřebitele Oddělení C4Rukopis dokončen v červnu 2010
European Commission Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities Unit E4Directorate-General for Health and Consumers Unit C4Manuscript completed in June 2010
John Dalli – komisař pro zdraví a spotřebitelskou politiku
John Dalli – Commissioner for Health and Consumer policy
László Andor – komisař pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začlenění
László Andor – Commissioner for Employment, Social Aairs and inclusion
V oblasti zdraví došlo ke značnému pokroku, přesto však zůstává míra nerovnosti mezi různými sociálními skupinami a mezi lidmi, kteří žijí v různých částech Evropské unie, nepřijatelně vysoká.
I believe in a Europe where all citizens live in good health and have access to good health services regardless of who they are, where they live, how much they earn.
Nerovnosti v oblasti zdraví jsou nejen nespravedlivé, ale přinášejí s sebou také obrovské ekonomické a sociální náklady.
This is the Europe we should strive for. Reducing health inequalities is a key priority.
Věřím v Evropu, v níž se všichni občané těší dobrému zdraví a mají přístup ke kvalitním zdravotnickým službám bez ohledu na to, kdo jsou, kde žijí a kolik si vydělávají.To je Evropa, o kterou bychom měli usilovat.
Considerable progress has been made in the field of health, yet despite this, the level of inequalities between dierent social groups and between people living in dierent parts of the European Union remains unacceptably large.
Snížení rozdílů v oblasti zdraví je klíčovou prioritu.
Health inequalities are not only unfair, they also have a huge economic and social cost.
Budeme-li věnovat větší a pravidelnější pozornost sociálním faktorům zdraví, jako jsou např. pracovní a životní podmínky, můžeme omezit faktory, které snižují průměrnou délku života a mají negativní dopad na životy lidí, míru produktivity a výdaje na zdravotní péči.
Reducing health inequalities requires concerted action between public health and a range of other policies impacting on health including social protection, education and environment.The challenge is how to use dierent policy tools to build eective coalitions for action across government and across society.
Toto snižování vyžaduje, aby politika veřejného zdraví a řada dalších politikpůsobily společně na oblasti zdraví, včetně sociální ochrany, vzdělávání a životního prostředí. Stojíme před náročným úkolem, jak využít různé politické nástroje k budování účinných koalic pro jednání napříč vládou a společností.
Paying greater and more regular attention to the social determinants of health in working and living conditions can help us reduce the factors which lower life expectancy and impact negatively on people’s lives, productivity levels and health care spending.
Zavázal jsem se k tomu, že všemi možnými způsoby zajistím, aby naše sdělení o nerovnosti „Solidarita v oblasti zdraví“ vedlo ke konkrétním výsledkům, a že podpořím snahy členských států o odstranění rozdílů v oblasti zdraví.
I am committed to ensuring that our Communication on health inequalities “Solidarity in health” leads to concrete results, and to supporting Member States’ eorts in bridging the health gap in every way I can.
Ke zlepšení výsledků v oblasti zdraví je nezbytné podpořit zaměstnanost, zvýšit kvalitu práce a zajistit zdravé a bezpečné pracovní prostředí pro všechny.
Boosting employment, raising the quality of work and ensuring a healthy and safe working environment for all are essential to improving health outcomes.
Kromě toho se musíme vypořádat s dlouhodobou nezaměstnaností a chudobou, abychom minimalizovali jejich negativní vliv na celkové zdraví.
We also need to tackle long-term unemployment and poverty so as to minimise their negative eects on overall health.
Dále je zapotřebí usilovat o zajištění náležité a dostupné sociální ochrany a účinných sociálních programů, abychom zmírnili dopad nepříznivých ekonomických a sociálních okolností na zdraví.
In addition, we must strive to provide adequate and accessible social protection with effective safety nets to mitigate the impact of adverse economic and social circumstances on health.
Nakonec, a to je to nejdůležitější, zlepšený přístup ke kvalitním zdravotnickým službám může podstatným způsobem přispět k lepšímu zdraví a delšímu životu v mnoha regionech Evropské unie, a tím také přispět k hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
Sharing best practice and lessons learnt and helping to channel EU funding opportunities to benet health in deprived regions and amongst those worst o are some of the means we will put in practice.
Chceme toho mimo jiné dosáhnout tím, že do praxe zavedeme sdílení osvědčených postupů a nabytých zkušeností, pomůžeme k nasměrování možností § financování EU tak, aby přispívaly ke zdraví v chudých regionech a těm, kteří jsou na tom nejhůře.
The Commission will also provide better monitoring of health inequalities and trends across Europe and expand research opportunities in this area.
Komise rovněž zajistí lepší sledování nerovností a tendencí v oblasti zdraví v celé Evropě a rozšíří možnosti výzkumu na tomto poli.
Finally, we will work together to ensure that EU policies contribute, where possible, towards tackling the problem.
A konečně budeme také spolupracovat na tom, aby politiky EU pokud možno přispívaly k řešení daného problému.
Work on developing areas such as e-health and health technology assessment are critical contributors to the sustainability of health systems and can be a key contribution to tackling inequalities.
K udržitelnosti zdravotnických systémů přispívá především práce prováděná v rozvíjejících se oblastech, jako jsou např. e-Zdraví a hodnocení zdravotnické technologie, které také mohou klíčovým způsobem přispět k odstranění nerovností.
Lastly, and most importantly, improved access to quality health care services can substantially contribute to better health and longer life in many regions of the European Union, thus contributing to economic, social and territorial cohesion.
Domnívám se, že v této době hospodářské krize a rozpočtových tlaků musíme spojit své síly, abychom zabránili dalšímu prohlubování rozdílů v oblasti zdraví v našich společnostech.
In these times of economic crisis and budgetary pressures, I believe we must join forces to ensure that the health gaps in our societies do not widen further.
Jsem si jistý, že v budoucnu se budeme s hrdostí ohlížet zpět při vědomí toho, že naše úsilí vedlo ke snížení nerovností v oblasti zdraví v Evropě.
I am condent that in years to come, we will look back with pride in the realisation that our eorts have made a dierence in reducing health inequalities in Europe.
Nerovnosti v oblasti zdraví v EU ......................................................... 7
Health inequalities in the EU ............................................................. 7
Nerovnosti v oblasti zdraví v členských státech i mezi nimi ...................................................
Health inequalities between and within Member States ......................................................
7Nerovnosti mezi sociálními skupinami .......................................................................
7Inequalities between social groups ..........................................................................
8Obzvláště špatné zdraví u zranitelných skupin ............................................................... 8
8Particularly poor health amongst vulnerable groups .......................................................... 8
Příčiny nerovností v oblasti zdraví ....................................................... 9
Causes of health inequalities ............................................................ 9
Všeobecné faktory určující pro zdraví ........................................................................
General health determinants ................................................................................
9Otázky zaměstnání ........................................................................................
9Employment issues ........................................................................................
11Bohatství a zdraví: složitý vztah .............................................................................
11Wealth and health: a complex relationship ..................................................................
11Sociální ochrana a transfery: přispívají ke zdravotnímu stavu? ...............................................
11Social protection and transfers: contributing to health status? ...............................................
11Zaměření: výdaje a rozpočty v oblasti zdravotní péče .......................................................
11Focus: health care expenditure and budgets ................................................................
12Současná hospodářská a §nanční krize: jaký je její dopad? ................................................... 13
12The current economic and financial crisis: what is the impact? ............................................... 13
Opatření proti nerovnostem v oblasti zdraví v členských státech EU ...................... 13
Action on health inequalities in EU Member States ....................................... 13
PŘÍPADOVÁ STUDIE 1 Spojené království – Místní programy pro jistý začátek: zavádění „uměřenéuniverzálnosti“ do praxe .........................................................................................
CASE STUDY 1 UK – Sure Start Local Programmes: Putting“proportionate universalism”into practice ................
14PŘÍPADOVÁ STUDIE 2 Maďarsko – Opre Roma: Zvyšování informovanosti o plánování zdravéhoa udržitelného bydlení v romské komunitě žijící v Debrecínu ................................
14CASE STUDY 2 Hungary – Opre Roma: Raising awareness for planning healthy and sustainable houses amongst a Roma community living in Debrecen . ...........................
15PŘÍPADOVÁ STUDIE 3 Německo„Job Fit Regional“: Spojení zdraví a podpory zaměstnanosti ........................ 16
15CASE STUDY 3 Germany“Job Fit Regional”: Linking health and employment promotion ............................ 16
Opatření na úrovni EU ................................................................. 17
EU-level action ......................................................................... 17
Sdělení Komise o nerovnosti v oblasti zdraví ................................................................
Commission Communication on Health Inequalities .........................................................
17Evropská strategie zaměstnanosti ..........................................................................
17European Employment Strategy ............................................................................
18Spolupráce s členskými státy ...............................................................................
18Cooperation with Member States ...........................................................................
19Strategie EU v oblasti zdraví ................................................................................ 19Fondy EU .................................................................................................. 19Legislativa .................................................................................................
19EU Health Strategy .........................................................................................
20Vnitřní trh .................................................................................................
20Internal market ............................................................................................
21Vzdělávání a mládež ....................................................................................... 21
21Education and youth ....................................................................................... 21
Užitečné odkazy a informace ..................................................................................... 22Stručná bibliogra§e .............................................................................................. 22
Useful links and references .......................................................................................
Očekávaná délka života při narození u mužů, 2002–2004, NUTS 2
Life expectancy at birth men 2002-2004, NUTS 2
Nerovnosti v oblasti zdraví v EU
Health inequalities in the EU
Občané Evropské unie (EU) žijí nyní v průměru déle a zdravěji než generace před nimi a úroveň zdraví v EU se v posledních desetiletích neustále zvyšuje.
European Union (EU) citizens live, on average, longer and healthier lives than previous generations and health levels in the EU have improved continuously in recent decades.
Zároveň zde však existují velké a pravděpodobně také prohlubující se rozdíly v oblasti zdraví v rámci členských států EU i mezi nimi.
At the same time, there exist large and perhaps increasing inequalities in health both between and within EU Member States.
Žádné údaje62»7273»7576»7677»7778»80
No data62-7273-7576-7677-7778-80
Evropská komise považuje tyto nerovnosti za výzvu vzhledem ke svému závazku vůči solidaritě, sociální a hospodářské soudržnosti, lidským právům a rovným příležitostem.
The European Commission regards these inequalities as a challenge to the EU’s commitment to solidarity, social and economic cohesion, human rights and equal opportunities.
Komise je proto rozhodnuta podporovat členské státy a zainteresované strany na různých úrovních společnosti v jejich úsilí o řešení těchto otázek.
The Commission is thus determined to support Member States and stakeholders at various levels of society in their eorts to tackle them.
Nerovnosti v oblasti zdraví v členských státech i mezi nimi
Health inequalities between and within Member States
Očekávaná délka života při narození může částečně vypovídat o úrovni zdraví obyvatelstva jako celku a právě v tomto ohledu existují mezi regiony EU podstatné rozdíly.V roce 2006 činil rozdíl mezi členskými státy s nejvyšší a nejnižší očekávanou délkou života 8 let u žen a 14 let u mužů.
Life expectancy at birth can give some idea of health levels amongst the population as a whole and in this, there are substantial dierences between EU regions. In 2006, the dierence between the Member States with the highest and lowest life expectancies was eight years for females and 14 years for males.
V posledních dvou desetiletích se u několika zemí rozdíl mezi národní očekávanou délkou života a průměrnou hodnotou v EU zvýšil.
For several countries, the gap between national life expectancy and the EU average has increased in the last two decades.
Kromě toho existuje až dvacetiletý rozdíl v počtu let zdravě prožitého života u lidí žijících ve střední a východní části EU, zejména u mužů, kteří žijí v dobrém zdraví v průměru méně let.
There are also dierences of up to 20 years in the number of years lived in good health (Healthy Life Years), with people living in the Central and Eastern part of the EU, especially men, living on average fewer years in good health.
Dopad těchto faktorů na zdraví se projevuje už od mládí a přetrvává po celý život.
The impact on health of these variables starts at a young age and persists throughout life.
Rozdíly v očekávané délce života při narození mezi skupinami s nejnižším a nejvyšším socioekonomickým postavením (např. mezi manuálními a odbornými profesemi, lidmi se základním a vysokoškolským vzděláním a nejnižšími a nejvyššími příjmovými třídami) činí 4–10 let u mužů a 2–7 let u žen.
Dierences in life expectancy at birth between the lowest and highest socioeconomic groups (e.g. between manual and professional occupations, people with primary and post-secondary education and the lowest and highest income quintiles) range from 4-10 years for men and from 2-7 years for women.
V některých členských státech se tento rozdíl v posledních několika desetiletích ještě prohloubil.
In some Member States, the gap has even grown over the last few decades.
Kromě toho je úmrtnost kojenců vyšší u nejnižších socioekonomických skupin, přičemž se nerovnosti související s tímto faktorem v několika zemích také zvýšily.
In addition, infant mortality is higher in the lowest socioeconomic groups and inequalities related to this factor have also increased in several countries.
Obzvláště špatné zdraví u zranitelných skupin zdravotních opatření, jako je všeobecné vlastní vnímání zdraví a dlouhodobá nemoc nebo omezení činnosti v posledních šesti měsících.
Groups such as people in deprived areas and in poverty, the unemployed and informally employed, the homeless, the disabled, the mentally or chronically ill, the elderly on low pensions and single parents tend to experience higher levels of disease and premature death.
Vyšší míra nemocnosti a předčasného úmrtí se zpravidla vyskytuje u takových skupin, jako jsou lidé žijící v sociálně slabých oblastech a v chudobě, nezaměstnaní a neformálně zaměstnaní, bezdomovci, osoby se zdravotním postižením, mentálně nebo chronicky nemocní, starší lidé s nízkými důchody a samoživitelé.
Substantial dierences between Member States are also found in infant mortality, premature mortality, avoidable mortality and more subjective health measures such as self-perceived general health and long-standing illness or activity limitations experienced in the past six months.
K rozdílům v očekávané délce života přispívají také vysoká úmrtnost a nemocnost způsobená kardiovaskulárními onemocněními, úrazy nebo násilím, rakovinou a nemocemi souvisejícími s alkoholem.
Inequalities between nationals and some migrant groups persist, both in terms of health status and access to health services. Migrants may experience greater vulnerability to communicable diseases, such as tuberculosis, HIV/AIDS or hepatitis, thereby impacting on overall levels of health.
Základní rizikové faktory u těchto onemocnění, jako jsou například špatné životní a pracovní podmínky, kouření, strava a konzumace alkoholu, jsou markantnější v zemích s kratší očekávanou délkou života.
They may also face higher risks of non-communicable diseases (e.g. cardiovascular disease) and mental health problems. These can stem from a combination of socioeconomic and environmental conditions in their countries of origin, the process of moving country and having to adjust to a new environment in their host countries1.
Nerovnosti mezi sociálními skupinami
Inequalities between social groups
Přistěhovalci mohou snadněji podléhat přenosným chorobám, jako je tuberkulóza, HIV/AIDS nebo žloutenka, a tím také ovlivňovat celkovou úroveň zdraví.
In addition, there appears to be a link between health inequalities within a county and the overall health of the population, in that the higher the inequality, the poorer the health of the population as a whole.
Vedle rozdílů mezi členskými státy byl zjištěn také vliv sociálního postavení na zdravotní stav.
Reducing inequalities within Member States may well therefore help to reduce those between Member States.
Mimoto se zdá, že existuje vazba mezi nerovnostmi v oblasti zdraví uvnitř daného státu a celkovým zdravím obyvatelstva.
Aside from dierences between Member States, a social gradient in health status has been identied.
Zdá se, že čím vyšší existuje nerovnost, tím je horší zdraví obyvatelstva jako celku. Snižování nerovností v rámci členských států tudíž může značně přispět ke snížení rozdílů mezi členskými státy.
People with lower education, a lower occupational class or lower income, as well as some ethnic minorities in many Member States tend to die younger and suer from a higher prevalence of most types of health problem.
1 Závěry Rady z roku 2007 týkající se zdraví a migrace v EU.
1 2007 Council Conclusions on Health and Migration in the EU.
Příčiny nerovností v oblasti zdraví
Causes of health inequalities
Všeobecné faktory určující pro zdraví v dětství mohou mít vliv na zdraví v pozdějším životě.
General health determinants
Vystavení se faktorům, které ovlivňují zdraví, se liší podle toho, kde lidé žijí, a podle jejich pracovní situace.
Several models attempt to demonstrate the relationship between dierent determinants and health.
Fyzicky náročná práce může mít také negativní vliv na zdraví, stejně může působit i malá míra kontroly práce, nerovnováha v oceňování snahy a vystavení fyzickým a duševním rizikům na pracovišti.
The Dahlgren and Whitehead model, used by the World Health Organization illustrates the “rainbow-layered” view of the causes of inequalities.
Na druhou stranu mohou zdraví kladně ovlivnit takové faktory, jako je řádné řízení, dobré pracovní podmínky a existence pevných sociálních sítí v práci.
Health levels do not vary at random but are the result of systematic dierences in the distribution of factors aecting them.
Vztah mezi různými faktory a zdravím lze ukázat na několika modelech.
over long periods. For instance, poor conditions in childhood can aect health later in life.
Model podle Dahlgrena a Whiteheadové, který používá Světová zdravotnická organizace, představuje„duhový“ pohled na příčiny nerovností.
Physically demanding work may impact negatively on health, as can low levels of job control, eort reward imbalance and exposure to physical and mental risks in the workplace.
Úrovně zdraví se neliší náhodně, ale jsou výslednicí systematických rozdílů v rozložení faktorů, které na ně mají vliv.
On the other hand, sound management, good working conditions and the existence of strong social networks at work may have positive impacts on health.
Model faktorů určujících pro zdraví podle Dahlgrena aWhiteheadové Whiteheadové nomické, kulturní a environ m en t á cio eko l n so í p é o n d c
Dahlgren-Whitehead health determinants model omic,cultural and environm ec on ent al co n cio d so it i l
Životní a pracovní podmínky m e b í n o
Living and working conditions o ra n e s n
Nezaměstnanost k e š
Unemployment e
Sociálnía komunitnísítě
Work environment o
Na chování související se zdravím, jako je například strava, míra fyzické aktivity, konzumace tabáku a alkoholu a sexuální chování, mají vliv socioekonomické a kulturní faktory. Tím lze také částečně vysvětlit rozdíly ve zdraví mezi sociálními skupinami a mezi zeměmi a oblastmi.
Health-related behaviours such as diet, physical activity levels, tobacco and alcohol use and sexual behaviour are inuenced by socioeconomic and cultural factors.This can partially explain health dierences between social groups and between countries and areas.