natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ČLENĚNÍ DOPRAVNÍCH PROJEKTŮISPA
DISTRIBUTION ODISPA TRANSPORT PROJECTS
Počet projektů: 2Podíl 3 %
No of projects: 2Share 3 %
Počet projektů: 37Podíl 47 %
No of projects: 37Share 47 %
Počet projektů: 39Podíl 50 %
No of projects: 39Share 50 %
Zvláštní zpráva Účetního dvora
The Court’s Special Report
Při provádění ISPA se kandidátské země poprvé setkaly srozsáhlými investicemi spolufinancovanými Evropskou unií.
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposuretolarge-scaleinvestments co-financed bythe European Union.
Z tohoto důvodu a vzhledem k významu ISPA pro vstup kandidátských zemí a zjištěním z předchozích auditů7se Účetní dvůrrozhodl provést audit nástroje ISPA, který by poskytl odpovědi natyto otázky: a)
For this reason, in view of the importance of ISPA for theaccessionofthecandidatecountriesandfindingsofprevious audits7, the Court decided to carry out an audit of ISPA to answer the following questions.
Vycházely akce v rámci ISPA z koherentnístrategie a byly dostatečně připraveny?
(a)Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions?
1), zvláštní zpráva č. 15/2000 o Fondu soudržnosti (Úř. věst. C 279, 2.1.2000, s.
1), Special Report No 15/2000 on the Cohesion Fund (OJ C 279, 2.1.2000, p.
Přispívaly projekty k dodržování směrnic EU pro odvětví životního prostředí zestrany přijímajících zemí a ke zlepšení TEN-T?
(b)Were projectsimplemented accordingto planning?
Tito vedoucí projektů
The project managers
představovali 42 % projektů ISPA v odvětví životního prostředí a dopravy.
represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors.
Z technických důvodů, například
as incorrect completion of the questionnaire or incomplete reply, 127 replies were usable (82 %).
Nástroj ISPA byl naplánován na období 2000–2006 a většina přijímajících zemí vstoupila do EU v květnu 2004.
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004.
K 31. prosinci 2007 byly k dispo-zicizávěrečnézprávypouzekněkolikaz279infrastrukturníchpro-jektů.
As at 31 December 2007, final reports on only a limited number of the 279 infrastruc-tureprojects wereavailable.
Účetní dvůrtak mohl výkonnost a výsledky projektů posoudit jen předběžně.
As such, the Court could only makea preliminary assessment of the performance and achievements of the projects.
Účetní dvůr zkoumal vzorek 32 projektů (16 v odvětví životního prostředí a16vodvětvídopravy),kterébylyschválenyvletech2000–2003, všestipřijímajícíchzemích.Na místěnavštívil16projektů(osm v odvětví životního prostředí a osm v odvětví dopravy) v České republice, Polsku, Lotyšsku, Litvě a Rumunsku.
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and16transport)coveringsixbeneficiarycountries wasexamined. Sixteenprojects werevisitedonthespot(eightenvironmentand eighttransport)inthe Czech Republic, Poland, Latvia and Romania.
Ostatních 16 projektů bylo podrobenodokumentárnímkontrolám.Jednáseoprojektyvevýše uvedených zemích a dále v Maďarsku a Bulharsku.
Theother16projects weresubjecttoadesk-review.Theyconcern the abovementioned countries plus Hungary and Bulgaria.
Jak v ústředí Komise, tak v jejích delegacích byly provedeny dokumentární kontroly a vedeny pohovory.
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations.
V kandidátských zemích proběhla jednánís ministerstvyživotníhoprostředíadopravy,regionálními a místními orgány atakés konečnými příjemci.
In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional andlocal authorities, as well as withfinal beneficiaries.
Dále Účetní dvůr provedl průzkum pomocí dotazníků zaslaných 155 vedoucím projektůasubjektům odpovědnýmza běžnéřízení projektů8ve čtyřech navštívených zemích s cílem získat názory na nejrozšířenější problémy, které se během realizace ISPA vyskytují.
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodiesresponsiblefor day-to-day manage- ment of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementa- tion.
Účetní dvůr obdr- žel 145 odpovědí9
The Courtreceived 145 answers9
(zodpovězeno bylo 93 % dotazníků).
(93 %responserate).
Kromětoho Účetnídvůrvyužilporadenstvíodborníkůnaprojekty v odvětví životního prostředí a dopravy z mezinárodníchfinančních institucí.
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projectsfrominternationalfinancialinstitutions.
VYCHÁZELY AKCE V RÁMCIISPA Z KOHERENTNÍ STRATEGIE A BYLY DOSTATEČNĚ PŘIPRAVENY?
WAS THERE A COHERENT STRATEGY AND ADEQUATE PREPARATION SUPPORTINGISPA ACTIONS?
OBECNÝ RÁMEC A KRITÉRIA AUDITU
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA
I nařízení (ES) č. 1267/1999.
Regulation (EC) No 1267/1999.
Na žádost Komise vypracovala každá přijímající země národní strategie ISPAproodvětvíživotníhoprostředíadopravy.Jejichcílembylo nazákladěvymezenísektorovýchasubsektorovýchprioritageo-grafických priorit,jakojsouriziková místa v dopravě nebo v oblasti životního prostředí, stanovit přednostní cíle a určit potřebné zdroje.
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country attherequest ofthe Commission. Their purpose was to define the priority objectives by identifying sectorandsub-sector prioritiesand geographical prioritiessuchas transport bottlenecks or environmental blackspots,andtoidentify theresources needed.
Národní strategie ISPA by rovněž měly poskytovat rámec pro identifikaci projektů a určovat kritéria pro výběr a hodnocení navrhovaných projektů(viz příloha I).
The national ISPA strategies should also provide the framework for projectidentification and set out the criteria to be usedtoselect and appraise proposed projects(see Annex I).
Kandidátské země předložily Komisi žádost, která kromě jiného musela obsahovattyto náležitosti10: a) harmonogram provedení prací; b)analýzu nákladů a přínosů; c) finanční plán, včetněfinancování zjiných zdrojů než ISPA.
(c)thefinancial plan,includingfinancingsources other than ISPA.
Účetní dvůr analyzoval dokumentaci týkající se strategií a přípravu projektů ISPA, přičemž prověřoval: a) zdajsouvnárodníchsektorovýchstrategiíchposouzenysekto-rovépotřebyvoblastiživotníhoprostředíadopravytak,aby bylo možno dosáhnout úrovně standardů EU v oblasti životního prostředía modernizovatarozšířitnapojenínatransevropské dopravnísítě; b)zda Komisevčasvypracovala manuálya pokyny umožňujícíkan-didátským zemím předkládat návrhy obsahující všechny náležité informace.
(a)the nationalsectoralstrategiescontained an assessment ofsec-toral needsinthefields of environmentandtransport designed tocatchup with EU environmental standards and upgrade and expandlinks withtrans-Europeantransport networks;
12/2008 – Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
DOBŘE ZAMĚŘENÉ STRATEGIEISPA
WELL TARGETEDISPA STRATEGIES
Rámcové dokumenty Komise pro odvětví životního prostředí a dopravy seukázalyjakoefektivnívýchodiskoprostanoveníkritérií,podle nichž se připravovaly národní strategie ISPA, jež obsahovaly obecné priorityaurčovalyprojekty,kterése mají s pomocí ISPA realizovat (vizrámeček 1).
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effectivein setting out the key criteriafor the preparation of national ISPA strategies whichincludedgeneral prioritiesandidentified projectsto beimplemented with ISPA support (see Textbox 1).
Tam, kde byly zjištěny nedostatky, poskytla Komise podporu na jejich odstranění(vizrámeček 2).
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided supportin orderto addressthese weaknesses(see Textbox 2).
RÁMEČEK 1
TEXTBOX 1
RÁMEČEK 2
TEXTBOX 2
V Rumunsku nepřijala Komise kvůli několika nedostatkům bez výhrad aktualizovanou národní strategie v odvětví dopravy z roku 2003.
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings.
K odstranění těchto nedostatků Komise rozhodla udělit grant na projekt technické pomoci, jehož cílem bylo vypracovat všeobecný hlavní dopravní plán.
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at dra ing a general transport master plan.
11 Na to upozorňovala i zvláštní
11 This has been pointed out also
Ačkoli v některých případech nebylo pořadí investičních projektů možné vysvětlit11, zkoumáním strategií čtyř navštívených zemí došel Účetní zpráva Účetního dvora č. 5/2003 (nedostatky ve strategiích, body 18–20).
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investmentprojects11,anexaminationofthestrategiesofthefour in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20).
dvůr k závěru, že v národních sektorových strategiích ISPA byly obecně stanovenypotřebyvkaždézemi,atospřihlédnutímkestávajícím národním plánovacím dokumentům (viz rámeček 3).
countries visited has enabled the Court to conclude that,in general, national sectoral ISPA strategies clearlyidentified the needsin each country, also taking into consideration the existing national planning documents(see Textbox 3).
Národní strategie ISPAfungovaly při výběru projektů ISPA jako nástroj, kterýspojoval cíle a prioritys konkrétními návrhy projektů.
National ISPA strategies acted as atool inthe selection of ISPA projects,linking objectives and prioritiesto specific project proposals.
V některých případech vycházely národní strategie ISPA ze stávajících národníchstrategií,kteréjižzohledňovalypotřebupřevzítacquis communautaire v oblasti životního prostředí(vizrámeček 4).
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the needto adoptthe acquis communautaireinthefield ofthe environ-ment(see Textbox 4).
RÁMEČEK 3
TEXTBOX 3
Projekt čističky odpadních vod v Krakově byl pak v roce 1999 zařazen do národní strategie ISPA pro oblast životního prostředí a měl být realizován jako jeden z přednostních projektů.
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater. e project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects.
12 Helsinská úmluva: Úmluva o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře, podepsaná v roce 1974 a revidovaná v roce 1992, která se týká všech států hraničících s Baltským mořem.
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea.
Úmluva se vztahuje na celou oblast Baltského moře, včetně vnitrozemských vod a vod samotného moře a mořského dna.
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed.
Dále se přijímají opatření v celém povodí Baltského moře s cílem snížit znečištění z pozemních zdrojů.
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution.
RÁMEČEK 4
TEXTBOX 4
Hlavním cílem národního plánu politiky životního prostředí v Lotyšsku, schváleného v roce 1995, bylo umožnit zemi splnit požadavky právního rámce Společenství v oblasti životního prostředí a cíle přístupového partnerství. Cíle tohoto plánu politiky byly převzaty do národní strategie ISPA pro oblast životního prostředí a projekty se vybíraly na základě těchto cílů.
In Latvia the main objectives of the national environment policy plan, which was approved in 1995, were to enable the country to comply with the requirements of the Community environmental legal framework and with the objectives of the accession partnership. e objectives of this policy plan were taken over in the national ISPA strategy for the environment. e selection process for the projects was based on these objectives.
TŘI DŮLEŽITÉ DOKUMENTY S METODICKÝMI POKYNY NEBYLY K DISPOZICI OD POČÁTKU PROVÁDĚNÍ NÁSTROJEISPA
THREEIMPORTANT GUIDANCE DOCUMENTS NOT AVAILABLE FROM THE BEGINNING OFISPA
Komise vypracovala tři hlavní pokyny, které byly k dispozici pro přípravu projektů: a) manuál ISPA byl přijímajícím zemím poskytnut v roce 2000 během přípravnéfáze prvních projektových žádostí; b)vroce2002bylavypracovánadruháverze manuálu ISPA, která především vyjasňovala nabídkovářízení a zadávání zakázek; c) v roce 2002 byl vydán aktualizovaný pokyn k analýze nákladů a pří-nosů,kterýřešilnedostatkyzjištěnévpředchozíverzi.Stanovil především průměrnou návratnost a doporučil „časové horizonty“ pro různá odvětví.
(c)Updatedguidanceoncost–benefitanalysis was madeavailable in2002, whichaddressed weaknessesidentifiedintheprevious version.In particularit gaveaveragerates ofreturnandrecom-mendedtimehorizonsfordifferentsectors.
Podrobně se však nezabýval dopady na životní prostředí ani prognózovacími metodamitěchto dopadů.
However,itdidnot provide any details or forecasting techniques concerning impacts onthe environment.
Tyto metodické pokyny byly vypracovány až po té, co byly projekty, které Účetní dvůr kontroloval, předloženy ke schválení Komisi.
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval.
Jelikož byly poskytnuty pozdě, mohly se kandidátské země obeznámit s politikami, postupy a zásadamifinancování EUjen v omezené míře.
This late availabilitylimitedtheir contributiontofamiliarisingthe candidate countries withthepolicies,proceduresandthefundingprinciples ofthe EU.
NEDOSTATKY VE FINANČNÍ ANALÝZE A ANALÝZE NÁKLADŮ A PŘÍNOSŮCBA
WEAKNESSESIN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSISCBA
Každá žádost o pomoc z prostředků ISPA musela obsahovat finanční analýzu a analýzu nákladů a přínosů. U některých projektůtyto analýzy chyběly nebo vykazovaly nedostatky.
Each application for ISPA assistance had to contain afinancial and a cost–benefitanalysis.Forsomeprojectsthese werenotavailable or presented weaknesses.
Komise však soudila, že vzhledem k tomu, že většina projektů musí naplňovat základní potřeby kandidátských zemí, není vhodné je zdržovat kvůli nedostatkům v analýze nákladů a přínosů.
Nevertheless,the Commission considered that,since mostoftheprojects wererequiredtofulfilbasicneeds inthecandidatecountries,it wasnotappropriatetoholdthemup because ofshortcomingsinthe cost–benefit analysis.
Účetní dvůr přezkoumal finanční analýzy a analýzy nákladů a přínosů předložené pro kontrolované projekty a zjistil následující nedostatky13: a)
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided forthe projects auditedidentifiedthefollowing weaknesses13:
(nedostatky v hodnocení projektů, body 30–34) a zvláštní zpráva č.
(a)some missing information about discount rates used and scenario assumptions where arisk analysis was presented;
6/2005 (nedostatky v hodnocení a výběru projektů, body 30-43).
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43).
chybělyněkteréinformaceopoužitýchdiskontníchsazbách a hypotézách v případě, že byla předložena analýzarizika; b)číselné údaje týkající se CBA a finanční analýzy pocházející z různých dokumentů ktémuž projektu nebyly vsouladu; c) socioekonomicképřínosynebylydoloženyaodhadyúčinkuna odvětví dopravy byly neúplné.
(c)unsubstantiatedsocio-economicbenefitsandincompleteesti-mates of effectsinthetransportsector.
Komise za těchto okolností nebyla schopna na základě analýzy nákladů apřínosůpotvrdit,zdaprojektypředloženékandidátskýmizeměmi přinášejí vrelativním měřítkutu nejvyšší přidanou hodnotu.
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefitanalysisthattheprojectssubmittedbythecandidate countriesrepresentedinrelativetermsthe highest added value.
BYLY PROJEKTY PROVÁDĚNY V SOULADU S PLÁNEM?
WERE PROJECTSIMPLEMENTED ACCORDING TO PLAN?
Po posouzení projektové žádosti a jejím schválení Komisí bylo podepsáno finanční memorandum, které stanovilo zejména finanční zdroje a plán realizaceprojektu,včetnědatadokončení.Podokončeníprojektu musely kandidátské země předložit závěrečnou zprávu.
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, thefinancialresourcesandplanningforimplementingtheproject, includingthecompletion date. After projectcompletion,candidate countries hadto present afinalreport.
Účetní dvůr posuzoval, do jaké míry byly dodržovány hlavní podmínky stanovené vefinančním memorandu,totiž: a) zda se projekty uskutečnily v souladu s původním plánem, a také důvody případných zpoždění; b)zda byly dodržovány finanční plány projektů a pokud ne, z jakých důvodů.
(a)whether projects had been implemented according to initial plan andthereasonsfor any delay;
Zvláštní zpráva č.
(b)whetherthefinancial plansforthe projects had beenrespected andif not,thereasons why.
TÉMĚŘ VŠECHNY PROJEKTY MĚLY ZPOŽDĚNÍ
ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED
Jsou-li projekty dokončeny později, než se předpokládalo, opozdí se ijejich přínosy,takže problémy, které dané projekty majířešit, pře-trvávajídéle,nežjenutné.Zezpožděnívyplýváinejistota,neboť socioekonomické prostředí se může změnit a ztížit realizaci projektů podle původních předpokladů.
If projects are delivered later than expected, the benefits are deferred and the problemsthey areintendedto address continueforlongerthan necessary. Delaysalsocreateuncertainties,asthesocio-economic environment maychangeand may makeitdifficulttoimplement projects asforeseen.
když se infrastruktura používá.
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use.
Kandidátské země musely Komisi předložit závěrečnou zprávu nejpozději do šesti měsíců po ukončení projektu.
Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project.
15 Ze 32 projektů bylo 24 zpožděno
15 Out of 32 projects audited,
Třicet dva projektů ve vzorku Účetního dvora bylo schváleno v letech 2000 až 2003.
The 32 projectsinthe Court’ssample were approved between 2000 and2003.The majorityoftheprojectsauditedshouldhavebeen completed between 2004 and 2006 accordingtotheinitialfinancial memoranda.
16 Některých projektů se týkal více než jeden z uvedených problémů.
16 Some projects were affected by more than one of the problems described.
předpokládanémudatu14všakbylovdoběauditudokončenojen pět projektů (dva v České republice a tři v Lotyšsku)15 .
expected date14atthetime oftheaudit(twointhe Czech Republic and threein Latvia)15.
17 Například způsobilost výdajů na
17 E.g. eligibility of durable was amended.
27projektůsedatumdokončenízměnilo.Zpožděnídosahují2až 5let(Polsko),4až4,5let(Bulharsko),2až4,8let(Rumunsko),1,5 roku (Maďarsko) a 1 až 3 roky (Lotyšsko).
The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria),2to4.8years(Romania),1.5years(Hungary)and1to 3 years(Latvia).Inthe Czech Republic,there were no major delays.
trvalá zařízení (která se řeší případ od případu), změny rozhodnutí o projektech, postupy zadávání veřejných zakázek.
equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts.
Z průzkumu, který se obracel na vedoucí projektů ve čtyřech kontrolovaných zemích, získal Účetní dvůr informace o zpožděních při provádění projektů asouvisejících důvodech.
Inthe survey addressedtothe project managersinthefour audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation andthereasonsforthe delays.
V odvětví životního prostředí byla průměrná plánovaná doba trvání pro-jektů5letavodvětvídopravy4,2let.Průměrnézpožděnívobou odvětvích bylo podle průzkumu 2,5roku(viz obr. 5).
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years.
Účetní dvůrzjistil,že kontrolované projekty bylyzpožděnyztěchto důvodů16: a) kandidátské země nebyly dostatečně obeznámeny s postupy EU a s přípravou a realizací projektů a měly problémy s postupy zadá-váníveřejnýchzakázek(viznapř.rámeček5)(84 %projektůve vzorku); b)společnosti, které vyhrály veřejnou soutěž, neprovedly práce (viz např.rámeček 6)(13 % projektů ve vzorku); c) nerealisticképlánování(viznapř.rámeček7)(22 %projektůve vzorku); d)projekty ISPA se po vstupu změnily na projekty spadající do Fondu soudržnosti, na něžse vztahujíjiná pravidla17.
(a)thelackoffamiliarityofthecandidatecountries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures(see e.g. Textbox 5) (84 % ofthe projectsinthesample);
Zvláštní zpráva č.
(d) the change after accession of the ISPA projects into Cohesion Fund projects, which have a differentset ofrules17.
PRŮMĚRNÉ ZPOŽDĚNÍ REALIZACE PROJEKTŮ
AVERAGE DELAYSIN PROJECTIMPLEMENTATION
Průměrná původní doba trvání
Average initial duration
RÁMEČEK 5
TEXTBOX 5
V Lotyšsku trvalo v případě projektu na rozvoj vodohospodářských služeb tři roky po podpisu finančního memoranda, než byla zahájena veřejná soutěž.
In Latvia, in a project for the development of water services, it took three years to launch the tender procedure a er the signature of the financing memorandum.
V Polsku se u projektu na čištění odpadních vod výstavba v průběhu veřejné soutěže přerušila na téměř jeden rok. Projekt byl rozdělen na dílčí zakázky a jednu z nich spolufinancovala EBRD.
In Poland, in a project for sewage treatment, the construction suffered an interruption of almost one year during the tendering phase. e project was divided into subcontracts, one of which was co-financed by the EBRD.
Podle úvěrové smlouvy s EBRD se měla pravidla banky pro zadávání veřejných zakázek použít na celý projekt. Veřejná soutěž musela být přerušena, než se dárci dohodli na vhodných postupech.
According to the EBRD loan agreement, the bank’s tendering rules should have been applied to the procurement of the whole project. e tendering had to be stopped until the appropriate procedures had been agreed between the donors.
RÁMEČEK 6
TEXTBOX 6
Projekt na modernizaci kanalizační sítě a čističek odpadních vod se potýkal se zpožděními.
A project for the rehabilitation of sewage network and wastewater treatment facilities faced delays in implementation. e tender had to be cancelled and repeated, due to problems with the composition of the evaluation committee.
Bylo třeba uspořádat třetí veřejnou soutěž, avšak v době auditu byl projekt zastaven.
A third tender had to be organised, but at the time of the audit the project was at a standstill.
RÁMEČEK 7
TEXTBOX 7
V Lotyšsku se zpozdil projekt rozvoje vodohospodářských služeb, protože se kromě jiného podhodnotily náklady a podcenil čas potřebný na vypracování studie a projektové dokumentace na potrubní rozvody.
In Latvia, a project to develop water services was delayed because, amongst other reasons, the cost and the time needed for the study and design work for the pipelines were underestimated.
Z průzkumu vyplývá, že hlavními příčinami nedodržování lhůt pro provádění projektůje najednéstraně délka postupůa na druhéstraně plánování(viz obr. 6)18
The survey indicates that the main reasons for not respecting the deadlines in the implementation of the projects are, on the one hand, the lengthoftheproceduresand,ontheotherhand,planningreasons (see Figure 6)18.
U 18 z 32 kontrolovaných projektů nebyl původní finanční plán dodržen. V šesti případech se celkové náklady zvýšily a ve 12 případech snížily.
In18outof32projectsauditedtheinitialfinancialplan wasnot respected.Insixcasesthetotalcostincreased,andin12casesthe costdecreased.
Kdyžse náklady zvýšily a z ISPA nebyly poskytnutyžádné další prostředky, musely kandidátské země vícenáklady financovat z vlastních zdrojů(vizrámeček 8).
When the cost increased and no additional ISPA resources were madeavailable,candidatecountrieshadtofinance the additional costsfromtheir ownresources(see Textbox 8).