natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bruselské setkání bylo jednou z několika fází procesu.Před jeho konáním vypracoval institut IFOK (Institute for Organisational Communication) ve spolupráci s nezávislou expertní skupinou studii,která definovalaparametry konference.Zároveň významně přispěl kzávěrečné zprávě a jejím doporučením a závěrům.
The Brussels gathering was the interim phase of amulti-stage process.Prior to the conference, IFOK, assisted by an independent expert group,preparedan interim study to set the parameters for the confer-ence.By the same token,the event made a significant contribution to the final report and its recommendations and conclusions.
12.až 13.června se na konferenci v Bruselu setkalo přes200 účastníků z 26 evropských i mimoevropských zemí.Konference měla název „Řízení Evropského výzkumnéhoprostoru – role občanské společnosti (Governance of the European Research Area - the role of civil society)”.Smyslem setkání bylo společně vytyčit cestu k participačním procesům.
More than 200 delegates from some 26 countries,both within and outside Europe,gathered at a conference in Brussels on 12-13 June 2003 – under theheading of ‘Governance of the European Research Area: the role of civil society’– to participate incharting the way forward for the participatory process.
První konference o způsobech správy a řízení
First encounters of the governance kind
Diskuse zahrnovaly současnou situaci ve vztahu k roli občanské společnosti,jak dosáhnout efektivní participace a jak přizpůsobit politický rámec potřebámpodpory této angažovanosti.
The conference kicked off with a general session toset the political scene.The remaining day and a halfwas dedicated to extensive round-table and focusgroup discussions on the various issues relating tocivil society and governance.
Během dvoudenní konference pod patronací Evropskékomise si své názory na roli občanské společnosti vřízení Evropského výzkumného prostoru vyměnilynevládní organizace,soukromé i veřejné výzkumné instituce,představitelé průmyslu a politici na regionální,národní i evropské úrovni.
During the two-day Commission-backed conference,NGOs and other civil society organisations, private and public research bodies,industry representativesand policymakers at regional,national and Europeanlevel shared their ideas on the role of civil society inthe governance of the ERA.
Oblasti,které konference vytyčila k prozkoumání,obsahovaly důvody zapojení občanské společnosti,kritéria posuzování úspěšnosti participačního procesu,mantinely,ve kterých se tyto systémy mají pohybovat,a plán budoucí participace na evropské úrovni.
The areas the conference set out to explore includedthe rationale for involving civil society,the parametersfor measuring the success of the participatory process,the constraints within which such systems operate,and the roadmap for future participation at the European level.
4_ ŘÍZENÍ EVROPSKÉHO VýZKUMNÉHO PROSTORU
GOVERNANCE OF THE EUROPEAN RESEARCH AREA – GIVING
– KLÍŐ OBŐANSKÉ SPOLEŐNOSTI OD LABORATOřE její úãtam, k
SOCIETY A KEY TO THE LAB ais indi
Uvedení aktérÛ
Introducing
Uvedení aktérÛ na poli v˘zkumu na poli v˘zkumu
Introducing the players the players
Otevřené dveře
Open doors
To,co dříve bylo považováno za baštu vědy,dnes otevírá brány občanské společnosti.Vědecký a technologický pokrok se důvěrně dotkl každého Evropana a pryč jsou dny,kdy byl považován za ukončený.
Improving the participatory process involves building up anaccurate picture of the different stakeholders, their goals andneeds.
Zdokonalení participaãního procesuzahrnuje vytvofiení pfiesného obrazujednotliv˘ch zúãastnûn˘ch stran, jejich cílÛ a potfieb. Îádná z tûchtozájmov˘ch skupin v‰ak neníhomogenní a bylo by neprozíravé jetakto vnímat.
But, as any such exercisewill soon reveal, each of theseinterest groups is not a homogenous entity and it would bereckless to regard them as such.
RozdílÛm uvnitfi tûchtoskupin by mûlo b˘t vûnováno stejnûtolik pozornosti, jako rozdílÛm mezinimi.
Even what was once regarded as the ‘ivory tower ofscience’is opening its gates to civil society.Scientificand technological progress has touched every European citizen intimately,but gone are the days whenscientific progress was viewed as an end in itself.
V dnešní době se lidé obávají,že věda může stejně takublížit jako pomoci a protože nejmodernější technologiemohou potenciální mít vliv na každého,volají po většíspolečenské kontrole vědeckých a výzkumných programů.
Nowadays,people fear that science can do harm aswell as good and that,since cutting-edge technologycan potentially affect everyone,demands are growingfor greater societal control of the scientific researchagenda.
V této ãásti naãrtneme struãn˘ profil tfií stran zúãastnûn˘ch na participaãnímprocesu evropského v˘zkumu –obãanské spoleãnosti, v˘zkumnékomunity a Evropské komise – a vztah kaÏdého z nich k pfiedstavû o vût‰ímzapojení se do procesÛ rozhodování a tvorby politiky.
In this section, we sketch out abrief profile of three of the keystakeholders in the EU researchparticipatory process–civilsociety, the research communityand the European Commission–andhow each relates to the prospectof increased social involvementin the decision- and policymaking processes.
„Velká vût‰ina EvropanÛ dÛv û fiuje... nevládním organizacím, protoÏe obãané cítí, Ïe jsou vût‰inouvylouãeni z pouÏití technologií,”fiíká Roberto Ferrigno, fieditel Evropského v˘boru pro Ïivotníprostfiedí (European Environmental Bureau). A dodává: „Potfiebujemezlep‰it úãast na politickém procesu, abychom docílili participaãní demokracie.”
“A great majority of Europeanstrust... NGOs because citizens feelthey are largely excluded from theapplication of technology,” said Roberto Ferrigno, European Policy Director at the European Environmental Bureau.
Pojem občanská společnost je tak starý jako civilizacesama.Zjištění,že větší počet znamená větší sílu,vedlo lidik tvorbě skupin na ochranu a obranu svých práv a zájmů.
The notion of civil society is as old as civilisation itself.Recognising the idea of strength in numbers,peoplehave always formed groups to protect and defendtheir rights and interests.
Řada představitelů nevládních organizací věří,že účastobčanské společnosti pomůže zajistit,aby se vědeckýpokrok shodoval s potřebami společnosti,odpovídaljejím zájmům a působil tak proti nedůvěře veřejnosti.
Many NGO representatives believe that the participation of civil society will help ensure that scientificprogress meets society’s needs and addresses itsconcerns,and will counteract public scepticism.
„Konzultace s vefiejností a jejíúãast jsou nepostradatelné tam, kdeje vûda základem pro rozhodování v legislativním procesu,” komentuje Tony Venables, fieditel celoevropskéobãansko-spoleãenské skupiny ECAS(European Citizens Action Service).
“Consultation and public participation is indispensable where scienceis fundamental to the choices madein the legislative process,” commented Tony Venables, director ofthe EU-wide civil society group ECAS.
Občanská společnost se v Evropě rozvíjí více než dříve.Nevládní organizace reprezentují spoustu názorů a zájmů a stále častěji zjišťují,že tam,kde dříve byly na vedlejší koleji,dnes jsou zváni k účasti na řízení.
In today’s shrinking world,the concept of civil societyis evolving – several definitions can be drawn,butindividual citizens and their associations (such as nongovernmental organisations) are certainly its basiccomponents.As national boundaries become blurredand issues of common interest emerge – such as theenvironment and international business –, grassroots organisations are juggling with the dual demands ofanswering local concerns and engaging increasinglyin global causes.
„Konzultace s vefiejnost úãast jsou nepostradatel
Consultation and public participation
ŘÍZENÍ EVROPSKÉHO
GOVERNANCE
5_ kde je vûda základem pr
5_ dispensable where science
Výzkumná komunita
The research community
Výzkumníci ze soukromého sektoru se obávají,že participace společnosti by mohla zhoršit konkurenceschopnost firmy.
Researchers in the private sector worry that publicinvolvement could reduce a firm’s competitive position.
Jen málo lidí bere vážně karikaturu vědce jako osaměléosoby s šedivými rozcuchanými vlasy,která se zabývápodivnými experimenty ve své laboratoři.Přesto bylivýzkumníci i se svou prací dlouho považováni za vzdálené a nepřístupné zbytku společnosti.
Few people take seriously the caricature of a scientist as an isolated figure with grey,unkempt hair,conducting bizarre experiments in his laboratory. Nevertheless, researchers and their work have longappeared distant and remote from society.
„Vûda má mnoho tváfií,” fiíká Jan Staman, fieditel Rathenau Instituut(Nizozemí).
“All European enterprises are operating in an extremely tough andopen global economy.
„Existuje prostor provznik fantastick˘ch pfiedstav...vût‰inou proto, Ïe vûdce pfii prácinení vidût.”
[Participation]should not lead to more regulationsthat will hamper European globalbusiness competitiveness,” said Emile Carbonel of the Mouvement des Entreprises de France.
„V‰echny evropské podniky pracujíve velmi tvrdém prostfiedí otevfienéglobální ekonomiky.
“Science has many faces,” said Jan Staman, director of the Rathenau Instituut (NL).
Participace by nemûla vést k dal‰ím regulacím,které by byly pfiekáÏkou evropskékonkurenceschopnosti v globálnímpodnikání, “ fiíká Emile Carbonel z Mouvement des Entreprises de France.
“There is room forfantasies to form... largely thatscientists are invisible.”
„Participace vefiejnosti je profirmy dobrá, protoÏe pak vûdí, co po jejich v˘robcích lidé chtûjía co nikoli”, oponuje Lars Klüver,fieditel Danish Board of Technology.
“Participation is good for companiesso that they know what people wantand don’t want in their products,”countered Lars Klüver, director ofthe Danish Board of Technology.
Tak jako společnost sama,výzkumná komunita je velká a různorodá.Pátrání výzkumníků po vědění můžesměřovat do „tvrdých věd”,jako je fyzika a chemie,nebodo „měkkých věd”,jako je sociologie nebo psychologie.Někteří pracují v akademii,veřejných nebo soukromýchvýzkumných institucích,zatímco druzí pracují na výzkumu přímo v srdci společnosti na místní úrovni nebo v průmyslu.
But like society itself,the research community is largeand diverse. Researchers’ quest for knowledge couldbe directed at the ‘hard sciences’,such as physicsand chemistry,or the ‘soft sciences’,including sociology and psychology.There are those who work in academia,public research facilities,or in private institutes, while others carry out their investigations right in the heart of society at the local communitylevel or inindustry.
Jiní se obávají,že přílišná starost o rizika a náklady bymohla zadusit ducha bádání a experimentování.
Researchers,too,have been grappling with the ideaofbridging the gap between science and society andinvolving the general public more closely in setting thescientific agenda.Although many researchers are infavour of this,others are not as certain of the benefits.
Výzkumníci se také potýkají s myšlenkou stavět mostymezi vědou a společností a více zapojit veřejnost do stanovování vědeckých programů.Přestože je řada výzkumníků zastáncem tohoto přístupu,ostatní si nejsouvýhodami tak jisti.
“Maybe if civil society had beeninvolved, we wouldn’t have sent staman to the moon,” complained oneresearcher.
„Je moÏné, Ïe kdyby byla obãanskáspoleãnost zapojena do v˘zkumudfiíve, nevyslali bychom ãlovûka na Mûsíc,” namítá jeden v˘zkumník.
“Many scientists believe that by [conducting] research they arealready doing their part forsociety,” Staman continued.
„Hodnû v û dcÛ vûfií, Ïe svÛj dílpráce pro spoleãnost jiÏ odvádûjísv˘m v˘zkumem,” pokraãuje Staman.
“Involving society doesn’t meanforcing scientists to engage in badscience but [it is meant]to helpset policy priorities,” explainedone NGO representative.
Někteří výzkumníci vyjádřili ze vpuštění občanské společnosti do laboratoří své obavy.Jsou znepokojeni,že necháme-li veřejné mínění určovat výzkumný program,program uvázne a ztratí souvislosti.
Some researchers have voiced concerns about lettingcivil society into the lab.They fear that,if publicopinion were left to dictate the research agenda,itwould become too bogged down and incoherent.
„Musíme peãlivû zváÏit, jestli participace spoleãnosti nezpomalív˘zkumné procesy,” fiíká jedenv˘zkumník.
“We have to be careful that partici- pation does not slow down research processes,” said one researcher.
„Vûda má mnoho tváfií.
“Science has many faces.
prostor pro vznik fant pfiedstav... vût‰inou p
There is room for fantasies to form...
OBŐANSKÉ SPOLEŐNOSTI OD LABORATOřE vûdce pfii práci není
SOCIETY A KEY TO THE LAB that scientists are invi
Mandát pro změnu
Mandate for change
Někteří výzkumníci argumentují tím,že široká veřejnostnení vybavena takovými znalostmi,aby mohla kvalifikovaně rozhodovat.
Some researchers argue that the general public is notequipped with the know-how to make an informeddecision.
Evropská komise se snaží vtělit tento závazek do konkrétních iniciativ.Při práci na slučování úsilí evropského výzkumu komise zajistila,aby se společnoststala integrovanou součástí vyvíjejícího se Evropskéhovýzkumného prostoru.
The European Commission has been striving to translate this commitment into concrete initiatives.As it workson consolidating European research efforts,the Commission has ensured that society will be an integralcomponent of the emerging European Research Area.
„Není správné mluvit o propastimezi vûdou a spoleãností. Jde spí‰e o stav asymetrie odbornosti,na kterou je snaz‰í se zamûfiit,”poznamenává jeden z pfiedstavitelÛ obãanské spoleãnosti.
“It is wrong to speak of a knowledgegap [between science and society].We have more of a situation of asymmetric expertise, which is easier toaddress,” noted one civil society representative.
Představy komise o vytvoření lepšího vzájemnéhovztahu mezi výzkumníky a širokou veřejností jsou nastíněny v dokumentu Akční plán pro vědu a společnost(Science and Society Action Plan) z roku 2001.Věda a společnost (Science and Society) se stala také jednou z důležitých součástí tzv.Šestého rámcového programu(Sixth Framework Programme,FP6).
The Commission’s vision for creating a better interface between researchers and the general public wasoutlined in its 2001 Science and Society Action Plan.‘Science and society’has since become an importantcomponent of the Sixth Framework Programme (FP6).
Tento proces se popisuje jako „demokratizace odborných vědomostí”.Pojem vědomosti prošelznačnou změnou významu.Rozdíl mezi vědomostmiobčanské společnosti a odbornými vědomostmi užneplatí.
This process is described as ‘democratising expert-ise’.The notion of knowledge has undergone considerable change in meaning.The distinction betweencivil society’s knowledge and expert knowledge nolonger holds.
Pro Šestý rámcový program je rezervováno zhruba 225 miliónů Euro na tématickou oblast „Občané a řízenív informační společnosti na základě znalostí”,a 80 miliónů Euro na vytvoření struktury součástí vědy a společnosti v Evropském výzkumném prostoru.
FP6 has set aside some 225 million for its ‘Citizensand governance in a knowledge-based society’the-matic priority as well as 80 million for structuringthe science and society component of the European Research Area.
„Nemûli bychom na vûdomosti obãanské spoleã- obãanské spoleãnosti klást pfiíli‰ nosti klást pfiíli‰ vysoké poÏadavky, protoÏe vysoké poÏadavky, protoÏe politici rozhodují o otázkách vûdy, o nichÏ
“We should not set benchmarks too for high for knowledge requirements of knowledge requirements of civil society as civil society as politicians make
Křižovatky a překážky politici rozhodují o otázkách vûdy, o nichÏ nejsou plnû informováni”, komentuje nejsou plnû informováni”, komentuje dal‰í dal‰í zúãastnûná osoba.
Crossroads and inroads politicians make decisions about scientif ic issues decisions about scientific issues they are not fully informed about,” they are not fully informed about,” commented commented another participant.
Navzdory tomuto úsilí mnozí míní,že Generální ředitelství pro výzkum (Research Directorate-General)patří mezi ta nejméně otevřená oddělení Evropskékomise a namítají,že je občanská společnost nedostatečně zapojena do diskuse o plánování fázíevropských výzkumných programů.
Despite these efforts,some believe that the Research Directorate-General is among the least open of all the Commission’s internal departments,and complainthat civil society is not sufficiently consulted duringthe planning stages of EU research programmes.
Jsou-li vědci někdy považování za příliš vzdálené zbytkuspolečnosti,to samé lze říci o institucích Evropské unie.Bez ohledu na stále užší integraci a nadcházejícírozšíření EU,pro průměrné občany se Brusel zdá býtmilion mil daleko od jejich každodenního života.
If scientists are sometimes regarded as remote,thesame can apply to European Union institutions.Despite ever-closer integration and the upcomingexpansion of the EU,to the average citizen,Brusselscan seem as if it is a million miles away from theirdaily lives.
„Rozsah otázek diskutovan˘ch v Evropské komisi za poledníchdeset let exponenciálnû vzrostl.Nezdá se v‰ak, Ïe by se to na Generálním fieditelství pro v˘zkum(Research Directorate-General)nûjakprojevilo, alespoÀ ne viditelnû”,fiíká jeden z pfiedstavitelÛ nevládních organizací.
“Consultation has expanded exponentially right across the Commissionin the past ten years. But this doesnot appear to have occurred as muchin the Research Directorate-General, at least not visibly,” said one NGOrepresentative.
„Komise by mûla pfievzít vedoucíroli v tvorbû propojení v˘zkumu s obãanskou spoleãností,” vybízí Tony Venables, fieditel organizace ECAS.
“The Commission should be taking thelead in building links with civilsociety,” urged ECAS’ Tony Venables,director of the EU-wide civil societygroup ECAS.
Jiní argumentují,že přestože je třeba ještě mnohé udělat,Ředitelství udělalo na cestě k vyšší participaci velký skokdopředu,a jako příklad uvádí webové diskusní stránky,na kterých shromažďuje názory veřejnosti na nejrůznějšíotázky od technologie pro životní prostředí po úlohumoderních univerzit.
Others argue that,although much still needs to bedone,the Research DG has made leaps and boundsalong the road to participation,citing such initiativesas its consultation website which canvasses publicopinion on issues as varied as environmental technology and the role of modern universities.
Unie je rozhodnuta přiblížit Evropany jejich společnýminstitucím.Na tuto cestu se vydala se vší vážností a veshodě s Bílou knihou řízení evropské společnosti (White Paper on European Governance) z roku 2001,která usiluje mj.o podporu vyššího podílu občanské společnosti na diskusi a řízení.
And the Union is determined to close the distancebetween Europeans and their common institutions. It embarked on this path in earnest with its 2001 White Paper on European Governance,which endeavours to promote, among other things,greater civil societyconsultation and participation.
Někdo také poukazuje na konferenci v roce 2003 snázvem „Řízení Evropského výzkumného prostoru – role občanské společnosti (Governance of the European Research Area - the role of civil society)”a zprávu z níjako další výraz dlouhodobého a vážného závazku Ředitelství o participaci občanské společnosti na výzkumu.
Some point to the 2003 EU-backed conference andreport on ‘Governance of the European Research Area: the role of civil society’as another indication ofthe Research Directorate-General’s serious long-termcommitment to civil society participation.
VýZKUMNÉHO PROSTORU – KLÍŐ
GOVERNANCE OF THE EUROPEAN RESEARCH AREA – GIVING
ŘÍZENÍ EVROPSKÉHO
SOCIETY A KEY TO THE LAB
Hlasy z
Chain
Hlasy z konference konference
Chain of voices of voices
„Jak udûlat Evropu s jejími obãany pro její obãany?” – Irini Pari, Evropsk˘ hospodáfisk˘ a sociální v˘bor (European Economicand Social Committee, EESC).
“How do we make Europe for its citizens and with its citizens?” – Irini Pari, member of the Economic and Social Committee (ESC).
„Vûda musí jít za spoleãností a fiíct jí, Ïe její k sluÏbám a Ïe je zde,aby plnila její potfieby” – Jan Staman, Rathenau Instituut (Nizozemí).
“Science needs to go to society and tell it we’re at your service and we’rehere to fulfil your needs,” – Jan Staman, director of the Rathenau Instituut (NL).
„Chcete-li, aby se lidé zapojili, musíte jim ukázat, Ïe se s jejichnázory poãítá.” – Camilla Modeer, Royal Swedish Academy of Engineering Sciences.
“If you want to get people ...to take part, you have to demonstrate to themthat their views count,” – Camilla Modeer, the Royal Swedish Academy of Engineering Sciences.
„Diskuse je nûco jiného neÏ participace.
“Consultation is different to participation.
Diskusi uÏ v Evropû máme, ale je to velmi omezen˘ typ participace.” – Clive Spash, Macaulay Institute (Velká Británie).
We already have consultation[in Europe], but it’s a very limited type of participation,” – Clive Spash, the Macaulay Institute (UK).
„Je moÏné, Ïe kdyby byla obãanská spoleãnost zapojena do v˘zkumu dfiíve,nevyslali bychom ãlovûka na Mûsíc.”– Názor z jedné z diskusí konference
“May be if civil society had been involved, we wouldn’t have sent a man tothe moon,” – From conference discussions.
„âtení nûkter˘ch dokumentÛ Evropské unie je pro prÛm û rného obãana jakoãíst text v ãín‰tinû.” – Názor z jedné z diskusí konference
“Trying to read some EU documents, for the average citizen, is like tryingto read Chinese,”– From conference discussions.
„Není správné mluvit o propasti mezi vûdou a spoleãností.
“It is wrong to speak of a knowledge gap [between science and society].
Jde spí‰e o stav asymetrie odbornosti, na kterou je snaz‰í se zamûfiit.”
We have more a situation of asymmetric expertise, which is easier to address,”
„Myslím, Ïe obãanská spoleãnost by se mûla zapojit aÏ v pfiípadû konfliktu, kdyÏ normální systém nefunguje.”
“I think civil society should be involved when there is a conflict, when the normal system does not work,”
Evropu s jejími
– From conference discussions.
„Participace obãanské spoleãnosti není zpÛsob, jak fie‰it problémy, obãany pro její je to zpÛsob, jak jim pfiedcházet.”
“Engaging civil society is not a way of solving problems, it is a way ofanticipating them,”– From conference discussions.
– KLÍŐ OBŐANSKÉ SPOLEŐNOSTI OD LABORATOřE
SOCIETY A KEY TO THE LAB
S uváÏením sloÏitosti evropské politické krajiny je dÛleÏité se zab˘vatúvahou, proã by mûla b˘t obãanská spoleãnost povaÏována za tak dÛleÏit˘ subjekt politick˘ch procesÛ.
Given the complex topography of the European political landscape, it is important to explore the rationalebehind why civil society should be treated as animportant stakeholder in the political process.
Tak shrnul názory v‰eobecné shody”.
“Civil society
Na konferenci o úloze občanské společnosti v Evropském výzkumném prostoru zazněly dvě linie zdůvodnění.První z nich se soustředila kolemdemokratických principů.Druhá byla pragmatičtější a zdůrazňovala přínosy plynoucí z participace občanskéspolečnosti.
“Civil society involvement helps involvement helps to raise to raise competitiveness, acceptance competitiveness, acceptance and consensus,” and consensus,” Fabio Terragni, pres-
„Participace je základním demokratick˘m právem,” uvedl jeden z ú ãast ní kÛ konference.
“Participation is a fundamental democratic right,” noted one participant.
Kvalitní rozhodnutí
Quality decisions
Kromě otázek o demokracii a legitimitě ale existuje všakvíce praktických důvodů,proč podporovat zapojeníobčanské společnosti do rozhodovacího procesu.
But beyond questions of democracy and legitimacy,there are more practical reasons for promoting civilsociety involvement in the decisionmaking process.
Bílá kniha o řízení evropské společnosti vysvětluje,že požadavek na vyšší míru zapojení občanské společnosti může také pramenit z nedůvěry veřejnosti ve schopnost politického systému přijímat „správná”rozhodnutí.
The Commission’s White Paper on European Governance explains that the demand for greater civil societyinvolvement can also stem from public scepticismregarding the capacity of the political system to takethe ‘right’decision.
Aktivní úloha občanské společnosti,říkají někteří,může pomoci se zaměřit na tento nedostatek víry v rozhodovací proces.
An active civil society role,some argue,can helpaddress this lack of faith in the decisionmaking process.