natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V Portugalsku byl v roce 2001 vypracován projekt„Escolhas“ zaměřený na integraci mládeže druhé a třetí generace v reakci na násilné incidenty, včetně loupeží, ke kterým došlo v padesáti problémových čtvrtích a do kterých bylo zapojeno mnoho migrantů druhé a třetí generace.
In Portugal the project ‘Escolhas’ on the integration of second and third generation youth was set up in 2001 in response to incidences of violence in fifty difficult neighbourhoods including robberies that involved many second and third generation migrants.
Po přezkoumání v roce 2003 se změnilo zaměření projektu od potírání násilí na sociální začlenění, které řeší takové otázky, jako jsou pocit sounáležitosti, následky zákona o státní příslušnosti a oceňování kultury rodiny/původu.
After a review in 2003, the focus of the project was changed from repression of violence to inclusion, addressing issues such as feelings of belonging, the consequences of the nationality law and valuing the culture of family/origin.
Cílový věk nyní zahrnuje věkovou skupinu 6 až19 let, s možností zahrnout mladé lidi až do 24 let.
The target age now includes 6-19 year olds, with a possibility to include youth up to 24.
Projekty nemusí být zaměřeny na migranty, ale všichni vedoucí projektů jsou školeni v mezikulturní problematice prostřednictvím internetových kurzů.
The projects do not have to be targeted towards migrants but all project leaders receive training in interculturality through an e-learning course.
Toto školení bylo vypracováno s cílem vytvořit společenství a připravit vedoucí projektu v obcích, kde se zatím přistěhovalci nevyskytují, ale kde tomu tak může v budoucnu být.
This was set up to create a community of practice, and to prepare project leaders in communities where there is not yet an immigrant presence but where this might occur in the future.
Aby bylo možno předložit návrh projektu, musí na něm spolupracovat alespoň tři partneři, včetně škol a dalších organizací.
At least three partners, including schools and other organisations, have to cooperate in order to submit a project proposal.
Ve své druhé fázi obdržel program 500 přihlášek, z nichž 80 bylo vybráno k přidělení finančních prostředků okolo 60 000 EUR ročně. Tento projekt potrvá do roku 2009.
In its second phase, the programme received 500 applications, of which 80 were chosen with funding of about 60,000 Euros/year.
Město Rotterdam se pomocí řady iniciativ snaží posílit vztah svých obyvatel mezi sebou navzájem a vztah mezi obyvateli a městem.
The city of Rotterdam seeks to strengthen the bond of Rotterdammers with each other and with the city with a variety of initiatives.
Projekt „Mixen aan de Maas“ spojuje nové a staré obyvatele města a podporuje je při provádění běžných činností.
The project ‘Mixen aan de Maas’ links new and old residents of the city and supports them in carrying out common activities.
Projektový tým dává dohromady„protějšky“ spolu s návrhy na činnost a hradí drobné výdaje.
The project team provide the ‘matches’ with suggestions for activities and reimburses minor expenses.
Z těchto diskusí vzešly stavební kameny„sociální charty“ Rotterdamu, kterou nyní vypracovává zástupce města.
The action plan ‘Islam and Integration’, developed by the Project Bureau Social Integration, is a process that has already involved around 8000 persons since October 2004.
K získání podpory pro tuto chartu budou uspořádány diskuse na úrovni čtvrtí s muslimskými i nemuslimskými občany Rotterdamu.
‘Islam and Integration’ evolved through expert meetings, a series of ‘internal’ debates among Muslims (mainly Turkish, Moroccan and Somali) in Rotterdam, information meetings about Islam directed at all Rotterdammers, and 9 public debates open to all.
Projekt Mensenbieb („lidová knihovna“) byl vypracován na podporu kontaktu mezi různými skupinami obyvatel a k podnícení diskuse o jejich předsudcích.
The Mensenbieb (‘people’s library’) project was developed to stimulate contact between different groups of people, and to get people talking about their own prejudices.
Skupina dobrovolníků s různým kulturním a etnickým zázemím se schází, aby byla „zapůjčena“ lidem, kteří o to mají zájem.
A group of volunteers with different cultural and ethnic backgrounds come together to be ‘lent out’ to interested persons.
Setkání se mohou konat na různých místech: v pojízdné knihovně, kavárně, škole atd., a to podle konkrétní cílové skupiny.
Meetings can take place in diverse settings: in a mobile library, a café, a school etc., depending on the exact target group.
Prostřednictvím tabulí a nálepek s nápisy předsudků jako „cizinci se nechtějí integrovat“ a „muslimové jsou extremisté“ se veřejnost podporuje, aby zahájila dialog o předsudcích a setkávala se s různými dobrovolníky a zkoumala jejich názory.
Through boards and stickers labelled with prejudices such as ‘foreigners don’t want to integrate’ and ‘Muslims are extremists’, the general public is encouraged to enter into dialogue about prejudices and to meet with different volunteers to test their ideas.
Během pěti festivalů bylo napočítáno více než 1 000 návštěvníků „knihovny“.
More than 1000 visitors to the ‘library’ have been counted during five festivals.
Tento projekt byl propagován tvůrčím a účinným způsobem, což vedlo k širokému zájmu médií a k šíření tohoto nápadu.
The project has been marketed in a creative and cost-effective way, resulting in widespread media interest and dissemination of the idea.
Některé projekty se zaměřují speciálně na vzájemné kontakty, ke kterým dochází na veřejných místech, jako jsou ulice, náměstí a parky.
Some projects look specifically at the interactions taking place in public spaces like streets, squares and parks.
Přistěhovalci v evropských městech často oživují veřejné prostory jako parky, ale jejich užívání těchto prostor může být rovněž vnímáno odlišně.
Immigrants in European cities often revitalise public spaces such as parks, but their use of these spaces may also be perceived as being different.
Ve Vídni reagovala městská správa tak, že vyškolila a zaplatila„obsluhu parkových grilování“ pocházející z řad migrantů, která je přítomna v parcích o nedělích a státních svátcích, aby pomohla s komunikací mezi migranty a ostatními obyvateli.
In Vienna, the municipal administration has responded by training and paying for ‘park barbeque attendants’ with a migrant background, who are present in parks on Sundays and public holidays to help with communication between migrant and non-migrant users.
Společné činnosti mohou pomoci podpořit kontakty mezi obyvateli a rozvíjení„sousedské identity“.
Common activities can help in promoting contact between residents and the growth of a ‘neighbourhood identity’.
Například na sídlištích nebo v hustě osídlených čtvrtích je možno vytvořit prostor pro „integrační zahrady“, kde mohou obyvatelé společně pracovat na terénních úpravách a pečovat o rostliny.
For instance, in housing estates or densely populated neighbourhoods space for ‘integration gardens’ can be made where residents can work together on shaping the grounds and caring for plants.
Účast ve sdruženích a podpůrných skupinách může přispět k posílení postavení obyvatel z řad přistěhovalců ve společnosti.
Participation in associations and support groups can contribute to the empowerment of immigrant residents.
Například sdružení nájemníků obvykle řeší záležitosti rekonstrukce a společná pravidla.
For instance, tenant associations typically deal with renovation issues and common rules.
Tato sdružení jsou za malý poplatek přístupná všem obyvatelům.
They are open to all residents against a small fee.
Jako kontaktní místa pro sebeorganizování mohou rovněž sloužit instituce, které se již v obcích nacházejí, například školy.
Existing community institutions, such as schools, can also serve as focal points for self-organisation.
Nytorpsskolan na předměstí Hammarkullen v Göteborgu má 450 žáků ve věku 6 až 16 let.
The Nytorpsskolan in the Hammarkullen suburb of Göteborg has 450 pupils aged 6-16.
Pro většinu z nich není švédština rodný jazyk.
Most of them do not have Swedish as their mother tongue.
Neklidné a chaotické prostředí ve třídě přimělo některé rodiče, aby se více zapojili do školního života.
The restless and chaotic environment in the classrooms prompted some parents to become more involved in the school.
Po roční přípravné fázi se okresní úřad v roce 2001 rozhodl, že by se v Nytorpsskolan mohla ustanovit„rodičovská rada“ – školská rada, ve které mají většinu rodiče.
After a one-year preparatory phase, the district board decided in 2001 that Nytorpsskolan could establish a ‘parental board’ – a school board where the majority is held by parents.
Tato rada má formálně odpovědnost za rozhodnutí týkající se švédštiny jako druhého jazyka, výuky mateřského jazyka, vytváření dobrého pracovního prostředí pro žáky, forem spolupráce mezi domovem a školou a další témata.
The board has formal responsibility for decisions concerning Swedish as a second language, mother tongue teaching, creating a good working environment for pupils, forms of cooperation between home and school, and other topics.
Rada nemá nicméně právo rozhodovat o personálu nebo financích školy.
However, the board has no right to take decisions about the school’s personnel or finances.
Rodičovská rada má na školu velký vliv.
The parental board has had a large effect on the school.
Rodiče mají možnost ovlivňovat dění ve škole a rodičovská rada dobře spolupracuje s radou žáků, která je rovněž aktivní.
Parents have been able to influence what is happening in the school, and the parental board works well with the council of pupils that is also active.
Někteří rodiče cítí, že jim jejich účast zajistila větší respekt v očích jejich dětí, neboť lépe znají švédské školství a mohou ho ovlivnit.
Some parents feel that their participation has allowed them to grow in respect in the eyes of their children, since they have better knowledge about the Swedish school and can have an impact on it.
Na druhé straně se za významné omezení považuje skutečnost, že finanční otázky jsou mimo dosah rozhodování rady.
On the other hand, the fact that financial decisions are off-limits for the board is seen as an important limitation.
Tento projekt je součástí programu Urbact.
This is an URBACT project.
Semináře Urbact s tématem„Města, přistěhovalci a etnické menšiny“, který se konal v Palermu v říjnu 2005, se zúčastnilo 16 zástupců evropských měst a vzešlo z něj 13 projektů Urbact.
Based on the theme of ‘Cities, immigrants and ethnic minorities’, this URBACT thematic seminar, which was held in Palermo in October 2005, assembled 16 representatives of European cities, bringing together 13 URBACT projects.
Zkušenosti naznačují, že přistěhovalci se spíše zapojí do aktivit jako členové nějaké skupiny (např. rodiče) než jako jednotlivci.
Experience suggests that immigrants are more likely to get involved as members of a group (e.g. parents) than as individuals.
Skupiny na etnickém základě mohou rovněž usnadnit angažovanost a zvyšovat sebedůvěru jednotlivců tím, že jim dají příležitost diskutovat o různých otázkách se svými protějšky a dojít ke konsensu.
Groups based on ethnic background can also facilitate involvement, raising individuals’ self-confidence by giving them the opportunity to discuss issues with peers and come to a consensus.
Vzhledem k tomu, že vysoký podíl přistěhovalců nebo uprchlíků v jedné čtvrti často poskytuje „kritické množství“, které je třeba ke zřízení etnického sdružení, může mít prostorová koncentrace někdy pozitivní vliv na účast a angažovanost zvláště žen z řad migrantů.
Since a high proportion of immigrants or refugees in a neighbourhood often provides the ‘critical mass’ needed for establishing an ethnic association, spatial concentration can sometimes have a positive influence on participation and involvement especially of women migrants.
Výměna osvědčených postupů v oblasti bydlení
Exchanging good practices on housing
Vzhledem k tomu, že mnoho praktik v oblasti bydlení a integrace ve městech je místních, je zvláště důležité zřídit dobré mechanismy pro výměnu místních zkušeností a nápadů.
Because so many practices on housing and integration in cities are local, it is particularly important to establish good mechanisms for the exchange of local experiences and ideas.
Národní tvůrci politik, úředníci samospráv a další zúčastněné subjekty ze všech sektorů společnosti mohou čerpat ze znalostí obsažených ve sbírkách osvědčených postupů, výzkumných programech nebo formálních sítích zaměřených na tato témata.
National policymakers, local government officials and other stakeholders from all sectors of society can draw on the knowledge contained in best practice collections, research programmes, or formalised networks on these issues.
Příručky mohou být zvláště užitečné tam, kde zkušenosti s rozmanitostí v místní oblasti jsou relativně nedávné, nebo tam, kde integrace zatím nebyla prioritou.
Handbooks can be useful especially where the experience of diversity in a local area is relatively recent, or where integration has not so far been a priority.
V Estonsku zahájila Nadace pro integraci neestonského obyvatelstva v roce 2003 projekt, jehož cílem je zlepšit správní kapacitu místní samosprávy pro řešení otázek integrace na místní úrovni.
In Estonia, the Non-Estonians’ Integration Foundation in 2003 initiated a project to improve local governments’ administrative capacity for coping with integration issues at the local level.
Tento projekt reagoval na situaci, kdy jen málo místních samospráv mělo dlouhodobé akční plány týkající se integrace.
The project responded to a situation where few local governments had longterm integration-related action plans.
Nadace sestavila příručku pro místní státní úředníky, s nimiž vedla při výzkumu konzultace.
The Foundation put together a handbook for local civil servants, who were also interviewed as part of the research.
Tato příručka zahrnuje praktické příklady z různých místních úřadů i z jiných zemí, a to Litvy, Švédska, Dánska, Itálie a Německa.
The handbook included practice examples from different local authorities as well as from other countries, namely Lithuania, Sweden, Denmark, Italy and Germany.
Zkušenosti lze rovněž získat ve specializovaných organizacích, které mohou radit místním aktérům podle jejich potřeb.
Expertise may also be gathered in specialised organisations, which can advise local actors according to need.
V této souvislosti dostává organizace FORUM finanční prostředky od vlády na provoz „Služební přepážky pro městskou politiku integrace“.
In this context, the organisation FORUM receives governmental funding to maintain a ‘Service Desk for Municipal Integration Policy’.
Tato služební přepážka pomáhá státním úředníkům v místních samosprávách s vytvářením a prováděním politiky integrace.
This service desk supports civil servants in local government administrations in developing and executing integration policy.
Odborníci poskytují poradenství ohledně specifických problémů, které vznikají na místní úrovni.
Experts provide advice on specific problems arising at the local level.
Interaktivní internetová stránka současně nabízí státním úředníkům platformu, na které mohou diskutovat o problémech, se kterými se setkávají.
At the same time, an interactive website provides a platform for civil servants to discuss the difficulties they encounter.
Sítě poskytují příležitost pro neustálou výměnu osvědčených postupů.
Networks provide an opportunity for ongoing exchange of good practices.
Na evropské úrovni rovněž umožňují účinné spojení mezi místními zkušenostmi a politickými mechanismy EU, jako je proces sociálního začleňování, a dalšími programy v oblasti politik nebo finan- cování.
At the European level, they also allow for an effective link between local experiences and EU policy mechanisms such as the Social Inclusion Process and other policy or funding programmes.
Několik sítí zaměřuje svou pozornost na spojení mezi integrací přistěhovalců a bydlením.
A number of networks are focusing attention on the link between immigrant integration and housing.
Mezi jejich členy patří mezi jinými regiony (ERLAI); regiony a obce (CEMR); obce, místní veřejné orgány a nevládní organizace (Quartiers en Crise); velká městská sídla (Eurocities) nebo organizace sociálního bydlení (Cecodhas).
Their members include regions (ERLAI); regions and municipalities (CEMR); municipalities, local public authorities and NGOs (Quartiers en Crise); major urban centres (Eurocities) or social housing organisations (CECODHAS), among others.
V letech 2004 až 2006 zorganizovaly Cecodhas a Eurocities společně sérii tří seminářů o integraci a bydlení. Tyto semináře se konaly postupně v Amsterodamu, Stockholmu a Aarhusu.
In 2004-2006, CECODHAS and Eurocities jointly organised a series of three seminars on integration and housing.
Například seminář ve Stockholmu v dubnu 2005 se zabýval tématem„Integrace prostřednictvím lepšího bydlení a silnějšího postavení ve společnosti“ a dal dohromady účastníky z organizací sociálního bydlení s úředníky městské správy a dalšími zúčastněnými subjekty.
For instance, the Stockholm seminar in April 2005 looked at ‘Integration through improved housing and empowerment’ and brought together participants from social housing organisations as well as city administrations and other stakeholders.
Kapitola 2: Závěry
Chapter 2: Conclusions
Stejně jako všichni obyvatelé vytvářejí si také přistěhovalci své strategie bydlení na základě svých potřeb a příležitostí nabízených okolním prostředím.
Immigrants, like all residents, develop housing strategies based on their needs and on the opportunities offered by the environment.
Politiky by se měly snažit rozšiřovat jejich možnosti tím, že zajistí stejné příležitosti na trhu s bydlením z hlediska přístupu i kvality.
Policies should seek to broaden their choices by ensuring equal opportunities in the housing market, in terms of access as well as quality.2.
Je možno intenzivněji využívat právní předpisy zakazující diskriminaci v oblasti poskytování služeb včetně bydlení.
More intensive use can be made of legislation banning discrimination in the field of service provision, including housing.3.
Kodexy chování spojené s bydlením mohou srozumitelně vysvětlit, co znamenají právní předpisy o bydlení v praxi.
Housing codes of conduct can explain in practical terms what housing legislation means in practice.4.
Požadavky týkající se pobytu je třeba hodnotit z hlediska jejich slučitelnosti s politikami bydlení a jejich dopadu na postavení přistěhovalců na trhu s byty.
Residence requirements should be assessed on their consistency with housing policies and on their impact on the position of immigrants on the housing market.5.
Vnitrostátní a místní správní orgány by měly určit vážné problémy s kvalitou bydlení a zakládat své iniciativy na spolehlivých údajích o ubytování přistěhovalců.
National and local authorities should seek to identify serious problems with housing quality and base initiatives on reliable data about the housing situation of immigrants.
Tyto průzkumy lze sestavit takovým způsobem, aby umožnily srovnání na evropské úrovni a umožnily stanovení evropských standardů.
These surveys could be designed in such a way that they allow European comparison and enable European standard setting to take place.6.
Bytové společnosti mohou za tímto účelem zajistit školení pro své zaměstnance nebo přijmout zaměstnance z řad přistěhovalců.
Housing companies can provide training to their employees for this purpose or employ staff with an immigrant background.7.
Politiky a praxe se snaží být protiváhou sociálního vyloučení a segregace, které jsou rysem znevýhodněných oblastí.
Policies and practices seek to counteract the social exclusion and segregation that is a feature of deprived areas.
Současně mohou posílit pozitivní aspekty, které mnozí obyvatelé z řad přistěhovalců pociťují: podporu sociálních, rodinných a etnických sítí, možnosti poskytované etnickým trhem práce, rychlou pomoc pro nově příchozí a přítomnost etnických sdružení.
At the same time, they can reinforce the positive aspects felt by many immigrant residents: support through social, family and ethnic networks, the possibilities provided by the ethnic labour market, quick help for new arrivals, and the presence of ethnic associations.8.
Přednostně je třeba řešit veškeré nepoměry v poskytování služeb v různých oblastech.
Any inequality in service provision across different areas should be addressed as a priority.9.
Vzhledem k tomu, že otázky bydlení přímo ovlivňují osobní životy jednotlivců a rodin, musí být zásahy v této oblasti zvláště opatrné a respektovat soukromí, konzultovat s dotčenými osobami a vyhnout se diskriminaci.
Because housing issues directly affect the personal lives of individuals and families, interventions in this field must be particularly careful to respect privacy, to consult with those affected and to avoid discrimination.10.
* rovněž usnadnit angažovanost a zvyšovat sebedůvěru jednotlivců tím, že jim dají příležitost diskutovat o různých otázkách se svými protějšky a dojít ke konsensu.
Groups based on ethnic background can also facilitate involvement, raising individuals’ self-confidence by giving them the opportunity to discuss issues with peers and come to a consensus.12.
Hospodářská integrace
%CONOMIC฀INTEGRATION
Tato kapitola pojednává o hospodářské integraci přistěhovalců a zahrnuje jak zaměstnance, tak osoby samostatně výdělečně činné.
This chapter discusses immigrants’ economic integration, encompassing both employment and self-employment.
Zabývá se nejprve přijímáním a posuzuje, jak mohou imigrační modely podpořit sladění nabídky a poptávky na pracovním trhu.
It looks first at admission and considers how immigration models can encourage the matching of supply and demand on the labour market.
Dále se zabývá hodnocením a získáváním dovedností po celou dobu působení přistěhovalců na pracovním trhu a zmiňuje se o jejich formální kvalifikaci, dalších profesních nebo jazykových dovednostech, o znalosti pracovního života a procesu hledání zaměstnání.
It then deals with the assessment and acquisition of skills throughout the labour market career of immigrants, making reference to formal qualifications, other occupational or language skills, and knowledge of working life and the job search process.
Tato kapitola rovněž zkoumá, jak mohou strategie prosazující antidiskriminaci a rozmanitost podporovat rovnost na pracovišti, udržení pracovního místa a kariérní postup a vytvářet ovzduší, v němž se rozmanitost oceňuje.
The chapter also explores how antidiscrimination and diversity strategies can promote equality in the workplace, encourage job retention and promotion and create a climate in which diversity is valued.
Nakonec se v této kapitole popisuje, jakým způsobem lze podporovat podnikatele pocházející z etnických menšin pomocí rad, jednoduššího přístupu k finančním službám nebo cestou zapojení do dodavatelských sítí.
Lastly, the chapter describes ways of supporting ethnic entrepreneurs through advice, facilitated access to financial services, or involvement in supplier networks.
6 o přístupu k institucím, zboží a službám a č. 9 o účasti rovněž vytvářejí rámec pro diskusi o hospodářské integraci.
Common Basic Principles Nr. 5 on education, Nr. 6 on access to institutions, goods and services, and Nr. 9 on participation also set the framework for a discussion of economic integration.
Evropské vlády soustavně označují začlenění přistěhovalců do pracovního trhu za jednu z klíčových priorit v oblasti integrace.
European governments consistently identify the labour market integration of immigrants as one of their key priorities in the integration field.
Důvodem je to, že v mnoha zemích mají přistěhovalci, včetně zejména mladých přistěhovalců a žen, nepřiměřeně nepříznivé výsledky, pokud jde o míru zaměstnanosti, nezaměstnanosti, mezd nebo zaměstnanosti podle kvalifikace.
This is because in many countries immigrants, including and especially young immigrants and women, have disproportionately unfavourable outcomes concerning employment rates, unemployment rates, wages, or employment according to qualification.