natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Až do svého přistoupení k EU v roce 2004 využívaly nové členské země střední a východní Evropy programu Phare--CBC (Cross-Border Cooperation), který je finanční odnoží programu Interreg v oblasti projektů nadnárodní spolupráce v kandidátských zemích.
Until they joined the EU in 2004, the new Member States of central and eastern Europe benefited from the Phare CBC (cross-border cooperation) programme. This is the financial arm of Interreg for the transnational cooperation activities of projects in the candidate countries.
Nejvýznamnějším z těchto nástrojů je Interreg čili iniciativa EU v oblasti spolupráce, který byl zahájen v r. 1990 a podporuje jej EFRR.
Launched in 1990 and supported by the ERDF, Interreg, the Community initiative for cooperation, is the most prominent of these instruments.
Cílem Interreg III (2000-2006) je posílit hospodářskou a sociální soudržnost v Unii podporou přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce a také vyváženého rozvoje evropského kontinentu.
The objective of Interreg III (2000–06) is to strengthen economic and social cohesion in the European Union by encouraging crossborder, transnational and interregional cooperation as well as the balanced development of the continent.
Zvláštní důraz je kladen na integraci vzdálených regionů a těch, které své vnější hranice sdílejí s kandidátskými zeměmi.
Special emphasis is placed on integrating remote regions and those that share external borders with the candidate countries.
Interreg III má roční rozpočet 5,180 miliard eur (ceny 2002)a tři části:
Interreg III has an annual budget of EUR 5.18 billion (2002 prices) and is made up of three strands.
V případě těch regionů Unie, které sousedí s třetími zeměmi, jsou pak finančními nástroji pro spolupráci Program technické pomoci Společenství nezávislých států (TACIS), Dohoda o rozvoji Středomoří (MEDA) na podporu ekonomických a sociálních reforem ve třetích zemích oblasti Středozemního moře a Pomoc Společenství na rekonstrukci, rozvoj a upevnění stability (CARDS) v zemích bývalé Jugoslávie.
• Strand A (cross-border cooperation): Crossborder cooperation between adjacent regions aims to develop crossborder social and economic centres through common development strategies.
• Část B (nadnárodní spolupráce). Cílem nadnárodní spolupráce za účasti národních, regionálních a místních orgánů je podpora kvalitnější integrace v rámci Unie díky vytváření velkých skupin evropských regionů.
• Strand B (transnational cooperation): Transnational cooperation involving national, regional and local authorities aims to promote better integration within the Union through the formation of large groups of European regions.
• Část C (meziregionální spolupráce). Meziregionální spolupráce chce zlepšit účinnost politiky a nástrojů
• Strand C (interregional cooperation): Interregional cooperation aims to improve the effectiveness of regional development policies and instruments through large-scale information exchange and the sharing of experience.
Od roku 2007 má Evropská komise v úmyslu uskutečňovat nový „Evropský nástroj sousedství a partnerství (ENSP)“ na podporu přeshraniční spolupráce.
From 2007 the European Commission plans to implement a new European neighbourhood and partnership instrument (IEVP) to support crossborder cooperation.
Práce na přípravě tohoto nástroje začala v letech 2004 až 2006 se zavedením „programů sousedství“ na nových vnějších hranicích Unie.
Work on drawing up this instrument began with the introduction, between 2004 and 2006, of the neighbourhood programmes at the EU’s new external borders.
Tyto programy doplňují a využívají stávající nástroje přeshraniční spolupráce (Interreg, Phare--CBC, Tacis-CBC, MEDA a CARDS).
These programmes complete and use existing crossborder cooperation instruments (Interreg, Phare CBC, Tacis CBC, MEDA and CARDS).
Zkušenost ukazuje, že nejúspěšnější programy Interreg byly využity na místní nebo regionální úrovni, mají „nadregionální“ rozměr a fungují v co možná nejjednodušším administrativním rámci.
Experience shows that the most successful Interreg programmes have been developed on a local or regional basis, have ‘cross-regional’ dimensions and operate within the simplest possible administrative framework.
Účinnost programů a jejich soulad s příslušnými regulemi, to jsou dvě priority, o které musí být usilováno současně, zatímco pro dobrou přípravu územní spolupráce jsou zvláště důležité dva cíle a oblasti rozvoje:
The efficiency, effectiveness and regulatory conformity of programmes are three priorities that must be tackled simultaneously, while two objectives and fields of development are of particular importance for effective preparation of territorial cooperation.
Výraznější dopad a efektivita programů
Greater impact and effectiveness of programmes
Pokud chceme zvyšovat přínos přeshraniční, nadnárodní i meziregionální spolupráce, je zásadním požadavkem transfer zkušeností z nejvíce inovačních a nejúspěšnějších programů.
The transfer of experience from the most innovative and successful programmes is essential for drawing increased benefit from crossborder, transnational and interregional programmes.
I přes úsilí, vynaložené během současného programového období, nejsou vždy zcela zřejmé rozdíly mezi programy regionálního rozvoje (například v rámci Cíle 1) či programy přeshraničními a v některých případech dokonce ani mezi
Despite the efforts made during the present programming period, differences between regional development programmes (under Objective 1 for example) and crossborder programmes, or even in some cases between the various In-
Spolupráce Interregu mezi Švédskem a Dánskem v oblasti dárcovství orgánů
Interreg cooperation between Sweden and Denmark in the field of organ donation.
Srdcem soudržnosti je spolupráce různými programy Interreg.
Cooperation at the heart of cohesion terreg programmes, are not always evident.
Hranice mezi některými rozvojovými projekty totiž nejsou vždy zřetelné a často je třeba znovu definovat jejich cíle vzhledem k programům, z nichž tyto projekty vycházejí.
The boundaries between certain development projects are not always clear and it is often necessary to redefine their objectives in relation to the programmes under which they are implemented.
Ylamylly (Finsko): mateřská škola zřízená v bývalé vojenské základně přebudované pro tyto účely
Ylamylly (Finland): nursery school at a converted military base.
Bylo by také vhodné lépe rozlišovat jednotlivé typy programů, především ty přeshraniční a regionální, konkrétně u přeshraničních programů pak zdůrazněním doplňujících prvků, synergie a společné základny spolupráce.
It would also be beneficial to make a better distinction between the various types of programme (especially crossborder and regional programmes) by placing the emphasis in crossborder programmes on complementary elements, synergy and common bases of cooperation.
Tyto aspekty musejí být systematicky prověřovány a vyhodnocovány (seřazením cílů, podporovaných činností a kritérií výběru podle jejich důležitosti), a to jak během programového procesu, tak při samotném výběru projektů.
These aspects must be systematically verified and validated during the programming process (by ranking objectives, activities supported and selection criteria in order of priority), and at the time of project selection.
V případě přeshraniční spolupráce, má na místní i regionální úrovni klíčový význam zlepšení kapacit strategického plánování.
To achieve this, conditions relating to joint cooperation projects must be taken into account when drawing up national and European regulations.
Každá fáze programování musí být vyhodnocována partnery společně, s určitým „společným regionálním povědomím“, aby tak mohly být identifikovány činnosti, které jsou skutečně sdílené, jinými slovy které vyžadují podporu a doplňují jiné programy.
Subsequently, the European Commission, the managing authorities and the technical secretariats of each programme must work together to achieve a signifi -cant simplification of programmes and projects in the field. field.
Aby toto bylo možné provést, je nutno při navrhování národních i evropských směrnic brát v úvahu podmínky projektů vzájemné spolupráce.
In the case of crossborder cooperation, improving strategic planning capacities is of key importance at local and regional level.
Poté musí jak Evropská komise, tak řídící orgány a výkonné sekretariáty každého programu pracovat společně, aby se dosáhlo výrazného zjednodušení programů i projektů v terénu.
Each programming stage must be evaluated jointly by the partners, with reference to a kind of ‘common regional consciousness’, in order to identify genuinely shared activities, i.e. those that need support and that complement other programmes.
Stejně tak ovšem musí být spolupráce zaměřena na oblasti prioritní pro každou z jednotlivých stran.
Cooperation must also concentrate on fields that are a priority for each of the parties and this is an element that should be taken into account when defining these fields.
Tuto skutečnost je třeba brát v úvahu při jejich určování, což platí především pro budoucí nadnárodní programy.
This is particularly pertinent for future transnational programmes.
Úspěch intenzivní územní spolupráce, která nyní probíhá na „východním okraji“ Unie, má velký význam pro Evropu jako takovou.
The success of the intense territorial cooperation we are currently seeing at the EU’s ‘eastern extremity’ is of great importance to Europe as a whole.
Poznatky a možnosti plynoucí z této spolupráce jsou výjimečného charakteru, a to nejen pro dotčené země, ale také pro rozvoj a bezpečnost celé Unie.
The lessons and opportunities that can be drawn from this cooperation are exceptional, not only for the countries concerned but also for the development and security of the entire EU.
Všechny členské státy se proto musejí zapojit do zlepšování účinnosti přístupu k těmto záležitostem.
All Member States must therefore be involved in improving the eff ec-tiveness of the approach.
Jak už bylo vysvětleno výše, jsou zde dvě klíčové věci, které musejí být zohledněny: na jedné straně výrazné zlepšení zaměření programů a na druhé zjednodušení systému řízení a realizace, zvýšení jeho účinnosti a nové definování společných pravidel řízení.
As explained above, there are two key elements that must be taken into account: on one hand, a significant improvement in programme targeting and, on the other, a simplifying of the management and implementation system, the improvement of its efficiency and the redefining of the joint rules of management.
Ve Vorarlbergu (Rakousko), projekt Interreg „SPEAK“ zásobuje profesory cizích jazyků pedagogickými pomůckami
In the Vorarlberg (Austria), the Interreg ‘SPEAK’ project is providing teaching aids for foreign language teachers.
Zjednodušené řízení programů
Simplified programme management
Ve východní Evropě znemožňuje složitost vztahů při spolupráci vytvářet nějaké umělé nebo neformální struktury, neboť může kdykoli dojít k politickému nebo institucionálnímu vměšování s cílem zmařit uskutečnění i těch nejreálnějších projektů.
In eastern Europe, the complexity of cooperative relationships makes it impossible to create artificial or informal structures as there is always the possibility of political or institutional interference to thwart the realisation of even the most realistic objectives.
Všichni klíčoví aktéři, ať již uvnitř EU nebo mimo ni, musejí být v této souvislosti schopni ve všech fázích spolupráce vyhodnotit svůj výběr.
In this context, all the key participants from inside and outside the EU must be able to validate their choices at each stage of the cooperation process.
Evropské přeshraniční regiony a nadnárodní makroregiony musí tudíž najít řešení, která jsou pro jejich situaci nejvhodnější, aby tak zajistili co možná nejefektivnější spolupráci.
European crossborder regions and transnational macro-regions must therefore find the solutions that are best suited to their situation in order to ensure the most efficient cooperation possible.
Vnitřní i vnější hranice Unie jsou svým způsobem ideálním územím pro experimentování s řízením při změnách a při dokazování, že je možné cestou jednání najít společná řešení za často velmi rozdílných a složitých podmínek.
These can add considerable complications to application procedures and project selection and implementation because of national or regional variations and fundamentally different fund management systems, depending on whether they operate inside or outside the EU.
Tyto zkušenosti je třeba zúročit (mezi jednotlivými zeměmi, ale také uvnitř každé z nich) poučením ze specifických „meziregionálních“ nástrojů řízení, které byly pro takovouto spolupráci vyvinuty.
The inevitable compromises at the planning stage then complicate matters further and make it difficult for the project applicants to meet all the conditions.
Programy Interreg a sousedství vyžadují dodržení mnoha kritérií.
It is essential to simplify application criteria in order to be able to include the widest possible range of partners in the pro-
Ta mohou značně komplikovat přihlašovací proceduru, jakož i výběr a realizaci projektů, v důsledku národních nebo regionálních specifičností a zásadně odlišných systémů řízení fondů podle toho, zda je to uvnitř Unie nebo vně.
The EU’s internal and external borders are in a way the prefect territories for experimenting with change management and showing that it is possible to find common solutions through negotiation, under very different and often complicated circumstances.
Situaci pak dále znesnadňují nevyhnutelné kompromisy během plánování, takže uchazeči o projekty mají problémy splnit všechny podmínky.
Benefit must be drawn from these experiences — not only between countries but also within them — by learning the lessons from the specific ‘cross-regional’ management instruments developed for the purposes of this cooperation.
Zhodnocení INTERREG III v polovině období
Midterm evaluation of Interreg III
Sekretariát programu INTERACT vypracoval pro svůj řídící orgán – tedy rakouskou federální vládu – studii týkající
The INTERACT programme secretariat has carried out, for its managing authority, the Austrian Federal Chancellery,
1 se vyhodnocení iniciativy Unie Interreg v polovině jejího období (
1 a study of the midterm evaluations of the Interreg Community initiative (
) vacích systémů neposkytuje dostatek odpovídajících informací o řízení a je těžké získat celkový, panevropský přehled o úspěších programu Interreg, což je významné téma pro reformu po roce 2006.
monitoring systems are failing to provide sufficient pertinent management information and it is difficult to obtain an overall European view of Interreg’s successes — an important issue for the post2006 reform.
Výzkumné středisko evropské politiky (European Policies Research Centre, EPRC) na univerzitě Strathclyde v Glasgow dostalo za úkol provést „meta-zhodnocení“, které by shrnulo výsledky hodnocení programu Interreg v polovině období, provedeného v roce 2003.
The European Policies Research Centre (EPRC) at Glasgow’s Strathclyde University was commissioned to carry out a ‘meta-evaluation’ to synthesise the findings of the 2003 Interreg midterm evaluations.
Cílem bylo poskytnout programu INTERACT doporučení ohledně dalšího rozvoje Interreg a zajistit, aby jeho služby odpovídaly potřebám účastníků programů spolupráce.
The purpose was to provide the Interact programme with recommendations on the future development of Interreg and to ensure that its services are relevant to the needs of participants in cooperation programmes.
• I přes četné obtíže, které bude ještě třeba překonat, se mechanismy řízení programů zdají být účinné.
• Despite the many difficulties to be overcome, the programme management mechanisms seem effective.
V rámci Interreg IIIA, IIIB a IIIC existuje celá škála „správných postupů“, i když mnoho řídících pracovníků je evidentně přetíženo, takže mají jen málo času na strategické plánování.
There is a range of ‘best practice’ under Interreg IIIA, IIIB and IIIC, even if many managers clearly have a very heavy workload that leaves them little time to devote to strategic planning.
Výzkum měl tři konkrétní cíle: zjistit dosavadní pokrok a upozornit přitom na silné i slabé strategické, strukturální a operativní stránky programu Interreg III; přispět ke stanovení priorit programu INTERACT; odvodit případná poučení pro územní spolupráci v období programování strukturálních fondů po roce 2006.
The research had three specific objectives: to take stock of progress to date while highlighting the strategic, structural and operational strengths and weaknesses of Interreg III; to help define the priorities of the Interact programme; and to identify any lessons for territorial cooperation in the post2006 Structural Fund’s programming period.
• Řada programů Interreg účinně komunikuje, mobilizuje i vybírá projekty, musejí však více pozornosti věnovat budoucím strategickým výzvám.
• Many Interreg programmes communicate, mobilise and select projects effectively. However, they need to pay more attention to the strategic challenges to come.
Naléhavou je pro mnohé z nich otázka, jak zvýšit poptávku po programových zdrojích ze strany některých území, sektorů nebo typů organizací.
An urgent question for many of them is how to increase demand for programme resources from certain areas, sectors or types of organisation.
Širší použití by zaručily některé inovační metody.
Some innovative techniques warrant wider application.
Studie, která byla zveřejněna na počátku roku 2005, jmenovala tři prioritní oblasti činnosti: pomoci programům Interreg vyvodit poučení z hodnocení roku 2003; dát ostatním k dispozici postupy při hodnocení Interreg; poskytnout programům Interreg informační centrum a společné služby.
Published at the beginning of 2005, the study identifies three priority fields for action: to help the Interreg programmes to learn the lessons from the 2003 evaluations; to pool Interreg evaluation practices; and to provide the Interreg programmes with a resource centre and common services.
• Průzkum mezi navrhovateli projektů ukázal potřebu intenzivnější výměny zkušeností ohledně praktických aspektů vypracování a řízení projektů Interreg.
These priorities stem largely from the following observations.
Tyto priority z velké části vyplývají z následujících poznatků:
The most urgent priority is to support the development of programmes in the new Member States and to remove the threat of automatic decommitment.
• V okamžiku, kdy byla studie provedena, tedy v roce 2003, udělaly mnohé programy z finančního hlediska jen velmi malý pokrok.
• At the time the study was carried out, in 2003, many programmes had made little progress in financial terms.
Pouze 10 % programů vykazovalo přijatelnou úroveň závazků a plateb, další měly vyšší úroveň závazků, ale málo vyplacených částek a některé sotva začaly.
Just 10 % of programmes showed acceptable commitment and disbursement levels; others showed a high level of commitments but little disbursement; and still others had scarcely even started up.
Z toho plynulo reálné nebezpečí zastavení fondů na základě pravidla „n+2“ (2).
Hence, there was real danger of a decommitment of funds under the ‘n + 2’ rule (2).
• I když při zdokonalování indikátorů monitoringu a praxe sběru dat bylo dosaženo značného pokroku, řada monitoro-
• While considerable progress has been made in upgrading monitoring indicators and data collection practices, many
INTERACT disponuje sekretariátem se sídlem ve Vídni (Rakousko) a sítí pěti „INTERACT center“, které poskytují následující služby:
Interact has a secretariat based in Vienna (Austria) and a network of five ‘Interact points’ that provide the following services:
• Informace a stimulování (zviditelňování a zpřístupňování informací a zkušeností Interreg).• Kvalifi kace a transfer (proškolování, práce se sítěmi a nové nápady pro všechny členy společenství Interreg).• Koordinace IIIC (podpora spolupráce mezi čtyřmi zónami programu Interreg IIIC a sdílení zkušeností s účastníky INTERACT).• Řízení přechodu a externí spolupráce (podpora transferu know-how Interreg na územích, dotčených procesem rozšířením EU).• „Skříňka na nářadí“ (identifikace správných postupů a vytvoření praktických nástrojů k řízení programu Interreg).
The INTERACT programme (Interreg Animation, Cooperation and Transfer) harnesses and coordinates information on activities under the Interreg Community initiative of which it is a part.
Práci center INTERACT a sekretariátu doplňuje realizace 22 konkrétních projektů.
The implementation of 22 specific projects completes the work of the INTERACT points and secretariat.
Cílem je zde zhodnocení zkušeností a poznatků z Interreg I (1990-1994) a II (1994-1999), aby se tak maximalizovala účinnost Interreg III (2000-2006) v členských zemích EU i státech s nimi sousedících.
The aim is to build on the experience and lessons of Interreg I (1990–94) and II (1994–99)in order to maximise the effectiveness of Interreg III (2000–06) in the EU Member States and neighbouring countries.
INTERACT buduje komunikační sítě, šíří informace a podněcuje výměnu zkušeností, například prostřednictvím školení.
Interact sets up communication networks, disseminates information and stimulates the exchange of experiences, through training for example.
) Podle tohoto pravidla musí být roční finanční vyplacení v rámci příslušného programu spolufinancovaného fondy uskutečněno před skončením druhého roku, který následuje po roce závazku (rokem tohoto závazku je „n“); nepoužité úvěry jsou až na zvláštní výjimky automaticky staženy.
Under this rule, the annual financial instalment of a programme co-financed by the funds must be disbursed before the end of the second year that follows the year of commitment (‘n’ being the year of commitment); credits not used are automatically decommitted, except in special cases.
ITÁLIE/ŠVÝCARSKOPropagace alpských obilovin
ITALY–SWITZERLANDPromoting Alpine cereals
PAMINAMládežnická síť v oblasti Pamina
‘PAMINA’The ‘Pamina youth network’
Celkové náklady: 422 933 EURPříspěvek EU: 93 745 EUR
Total cost: EUR 422 933EU contribution: EUR 93 745
Celkové náklady: 240 000 EURPříspěvek EU: 120 000 EUR
Total cost: EUR 240 000EU contribution: EUR 120 000
„Cílem této spolupráce mezi autonomní provincií Bolzano a kantonem Grisons je zjistit znalosti, know-how a zóny pěstování místních odrůd obilovin.
‘A network has been set up to encourage closer contacts and crossborder partnerships between young people and youth organisations within the Pamina (South Palatinate, Middle and Upper Rhine and North Alsace) Franco-Ger-man cooperation area.
Projekt dále předpokládá srovnání obilních kultur v obou regionech, kvalitativní analýzu a produkci endogenních odrůd, které jsou zajímavé z agronomického hlediska, aby bylo možné je znovu zavést do místního zemědělství a zachovat toto biologické dědictví našich alpských údolí.
The Pamina youth network has a central headquarters plus three local centres that implement cooperation projects between young people, organise joint activities, and facilitate exchanges and access to fi -nancing, etc.
Obyvatelstvo bude vedeno k zájmu o tyto místní odrůdy prostřednictvím informačních kampaní, konferencí a putovní výstavy.“
In addition to these contacts between young people, the more general aim is to strengthen and deepen relationships between citizens on both sides of the border.’
„Síť byla vytvořena v zájmu upevnění kontaktů a přeshraničních partnerství mezi mladými lidmi a mládežnickými organizacemi v německo-francouzské oblasti spolupráce zvané ,Pamina‘ (jižní Falc, střední a horní Rýn a sever Alsaska). ,Síť mládeže Pamina‘ má jedno centrální sídlo a tři místní centra, kde se uskutečňují konkrétní projekty spolupráce mezi mladými lidmi, organizuje společná činnost, usnadňují výměny i přístup k možnostem financování atd.
‘The aim of this cooperation between the Autonomous Province of Bolzano and the Canton of Grisons is to make an inventory of the growing areas for local cereal varieties and to take stock of the related knowledge and know-how. The project also includes a comparison of cereal crops in the two regions, a qualitative analysis and the production of endogenous varieties with agricultural crop potential with a view to reintroducing them to local agriculture and conserving this biological heritage of our Alpine valleys.