natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rozdíly v účinnosti využívání zdrojů v různých částech Evropy jsou však podstatné a nejefektivnější ekonomiky EU z hlediska využívání zdrojů se od těch nejméně efektivních liší téměř desetkrát.
Differences between individual countries are significant: the use of resources per person varies by a factor of almost ten between the highest and the lowest numbers.
Faktory, které ovlivňují účinnost využívání zdrojů, zahrnují technologickou úroveň výroby a spotřeby, podíl služeb a těžkého průmyslu, regulační a daňové systémy a podíl dovozu na celkovém využívání zdrojů.
Factors that determine resource use per person include climate, population density, infrastructure, availability of resources, level of economic development, and the structure of the economy.
Velikost rozdílů mezi jednotlivými státy ukazuje na značný potenciál pro zlepšení.
Although the level of extraction of resources within Europe has remained stable, and in some cases has even decreased — some unmanaged burdens from past extraction persist related to mining closures.
Evropské ekonomiky vytvářejí stále více bohatství ze zdrojů, které využíváme.
The high use of resources to fuel economic growth increases the problems of ensuring supplies and sustainable yields, and managing the environmental impacts in relation to ecosystems' absorption capacities.
Účinnost využívání zdrojů se za poslední dvě desetiletí v Evropě zvýšila díky environmentálně efektivnějším technologiím, přechodem k hospodářství založenému na službách a zvýšenému podílu dovozu v ekonomikách EU.
A challenge for both policy and science is how best to measure environmental impacts that result from resource use; several current initiatives aim to better quantify the environmental impacts of resource use.
Správa poptávky po vodě je nezbytná pro využívání zdrojů vody v přirozených mezích jen asi 45 % úrovně EU-15.
Reducing resource use in Europe also reduces environmental impacts globally
Je také spojujícím prvkem pro různé regiony a další složky životního prostředí.
European economies are creating more and more wealth from the resources that we use.
Voda je základem mnoha ekosystémových služeb, jako je doprava, poskytování energie, čištění, ale může také přenášet dopady z jedné složky životního prostředí na druhou nebo z jednoho regionu do druhého.
Resource efficiency in Europe has improved over the past two decades through the use of more eco-efficient technologies, the transition to service-based economies and an increased share of imports in EU economies.
Řešení produktivity zdrojů a energetické účinnosti, nahrazování neobnovitelných zdrojů obnovitelnými a řešení mezer v účinnosti využívání zdrojů mezi EU-15 a EU-12 může poskytnout příležitosti pro rostoucí evropskou konkurenceschopnost
However, differences in resource efficiency across Europe are substantial, with a factor of almost ten between the most and least resource-efficient EU economies.
Na mnoha místech Evropy vytváří voda používaná v zemědělství, průmyslu, veřejném zásobování vodou a cestovním ruchu značnou zátěž pro evropské vodní zdroje a poptávka často překračuje lokální dostupnost.
Factors that affect resource efficiency include the technological level of production and consumption; the share of services versus heavy industry; regulatory and tax systems; and the share of imports in total resource use.
Růst produktivity práce, energie a materiálů, EU-15 a EU-12
Growth in the productivity of labour, energy and materials, EU-15 and EU-12
The Conference Board (a), Groningen Growth and Development Centre (údaje o HDP a pracovních hodinách); Eurostat, Institut ve Wuppertalu pro klima, životní prostředí a energii (údaje o materiálech); Mezinárodní agentura pro energii (údaje o energii).
; Groningen Growth and Development Centre
Využívání vody je stabilní v jižní Evropě a klesá v západní Evropě.
; Eurostat; Wuppertal Institute for Climate,
Východní Evropa zaznamenala podstatný pokles ve využívání vody
Environment and Energy (material data); International Energy Agency (energy data).
Index využití vody - na konci 80. / na začátku 90. let 20. století (WEI-90) v porovnání s posledními dostupnými roky (1997 až 2005) (F
Water exploitation index (WEI) — in late 1980s/early 190s (WEI-90) compared to latest years available (197 to 2005) (F)
Rostoucí problémy s nedostatkem vody a suchem jednoznačně naznačují potřebu udržitelnějšího přístupu.
Cyprus Belgium Spain Italy Malta Turkey Germany Poland France Portugal Estonia Greece England and Wales Czech Republic Netherlands
WEI — poslední rok WEI–90
WEI — latest year WEI–90
Poznámka: WEI: celkový roční odběr vody jako podíl dostupných dlouhodobých sladkovodních zdrojů.
WEI: annual total water abstraction as a percentage of available long-term freshwater resources.
Hranice, která odlišuje nepostižený region od regionu ohroženého nedostatkem vody, je kolem 20 %, přičemž závažný nedostatek se vyskytuje tam, kde WEI překračuje 40 %.
The warning threshold, which distinguishes a non-stresed from a water scarce region, is around 20 %, with severe scarcity occurring where the WEI exceeds 40 %.
EEA, ETC pro vodu.
Source: EEA, ETC Water.
Otázky kvantity a kvality vody, potřeby vody pro zavlažování, konfliktů v souvislosti s užitím vody, ekologické a sociálněekonomické aspekty a aspekty správy rizik mohou být lépe integrovány v institucionálních a politických systémech.
S y n the he si s iss quality is thoroughly controlled, the benefits can be substantial, including increased availability of water, reduced nutrient discharges, and reduced manufacturing costs for industry.
nápoje, bydlení, infrastruktura a mobilita.
Not least, land use practices and development planning could have a major impact on water scarcity, through parallel, compatible considerations of the use of groundwater and surface water.
U devíti analyzovaných zemí (F) přispěly tyto tři oblasti spotřeby k emisím skleníkových plynů ze 68 %, u acidifikujících látek ze 73 %, emisí prekurzorů troposférického ozonu ze 69 % a přímých či nepřímých materiálových vstupů ze 64 %, včetně využití domácích a dovezených zdrojů v roce 2005.
Intensive exploitation of aquifers can give rise to over-exploitation, such as that related to excessive abstraction for irrigation. The resulting short-term increase in productivity and change in land use impacts further exacerbates groundwater exploitation and can establish a cycle of unsustainable socioeconomic developments — including risk of poverty, social distress, energy and food security (20).
Potraviny, nápoje, mobilita a v menší míře bydlení jsou také oblasti spotřeby domácností s nejvyšší intenzitou dopadu, což naznačuje největší environmentální tlak na jedno vydané euro.
For example, many important wetlands, forests and floodplains in Europe have been drained and dammed, regulations and channels have been constructed to support urbanisation, agriculture, energy demand and protection from floods.
Omezení environmentálních tlaků způsobených spotřebou domácností by mohlo být dosaženo snížením intenzity dopadu v rámci jednotlivých kategorií spotřeby – například zvýšením energetické účinnosti bydlení, přesunutím výdajů na dopravu ze soukromých automobilů na veřejnou dopravu nebo přesunutím výdajů domácností z intenzivní kategorie (jako je doprava) do méně intenzivní kategorie (např. komunikace).
The issues of water quantity and quality, irrigation water demand, water-use conflicts, environmental and socioeconomic aspects and risk management aspects can be better integrated in the institutional and political systems.
Rámcová směrnice o vodě poskytuje rámec pro začlenění vysokých environmentálních standardů pro kvalitu a užití vody do jiných politik (6).
The Water Framework Directive (WFD) provides a framework to integrate high environmental standards for water quality and use into other policies (6).
Plány povodí, které byly připraveny a zveřejněny jednotlivými členskými státy během prvního kola implementace rámcové směrnice o vodě, naznačují, že značný počet vodních útvarů čelí riziku nedosažení dobrého ekologického stavu do roku 2015.
A first look at river basin management plans, which have been set up and reported by Member States during the first round of implementation of the WFD, indicates that a significant number of water bodies face a high risk of not achieving good ecological status by 2015.
V mnoha případech je to způsobeno problémy souvisejícími s vodohospodářstvím, zejména množstvím vody a zavlažováním, změnami ve struktuře říčních břehů a koryt řek, propojenosti řek nebo neudržitelných protipovodňových opatření, které nebyly řešeny dříve v rámci politik zaměřených na znečištění.
In many cases, this is due to issues related to water management, particularly linked to water quantity and irrigation, modifications of the structure of river-banks and river-beds, the connectivity of rivers or unsustainable flood protection measures which have not been addressed by earlier, pollution-oriented policies.
Celkový problém, který může rámcová směrnice pomoci vyřešit, pokud bude plně implementována, je zajištění udržitelné dostupnosti dobré kvality vody, a také zajištění nevyhnutelných kompromisů pro způsoby užití vody, které si navzájem konkurují, jako je využití v domácnostech, průmyslu, zemědělství oproti potlačení environmentální funkce vody (viz také kapitola 6).
The overall challenge which the WFD can help tackle, if implemented fully, is to ensure the sustainable availability of good water quality, as well as managing inevitable trade-offs between competing uses, such as domestic use, industry, agriculture and the environment (see also Chapter 6).
Intenzita tlaku průměrné hodnoty napříč spotřebními kategoriemi
Pressure intensity relative to average across all consumption categories
Kom unikace
Communication
Potraviny a nápoje a běžné produkt
Food and beverage gas and other fuel
Oblečení a obuv
Clothing and footwear
Bydlení, voda, elektrickáenergie, plyn a další paliv
Housing, water, electricity,
Nábytek, vybavení domácností
Miscellaneous goods and service routine maintenance of the ho us Furnishings, household equipment an
Různé zboží a služby
Greenhouse gases
Materiálová spotřeba
Material consumption
Obchodní bilance EU-27 se zbytkem světa, 2008
EU-27 physical trade balance with the rest of the world, 2008
Evropská unie (EU-27)
European Union (EU-27)
Výroba (207 milionů tun)
Manufactures (207 million tonnes)
Paliva/ produkty těžby (203 milionů tun)
Fuels/mining products (203 million tonnes)
Celkový obchod z EU-27 do zbytku světa
Total trade from EU-27 to ROW
Paliva/ produkty těžby (1 384 milionů tun)
Fuels/mining products (1 384 million tonnes)
EEA, ETC pro udržitelnou spotřebu a produkci (podle Eurostatu).
Source: EEA, ETC Sustainable Consumption and Production (based on Eurostat).
Životní prostředí, zdraví, očekávaná délka života a sociální nerovnosti spolu souvisejí
Environment, health, life expectancy and social inequalities are linked
Životní prostředí hraje klíčovou roli pro fyzický, duševní a sociální blahobyt lidstva.
The environment plays a crucial role in people's physical, mental and social well-being.
I přes značná zlepšení přetrvávají v Evropě velké rozdíly v kvalitě životního prostředí a lidském zdraví mezi jednotlivými evropskými zeměmi.
Despite significant improvements, major differences in environmental quality and human health remain between and within European countries.
Složité vztahy mezi faktory životního prostředí a lidským zdravím by s přihlédnutím k četným vazbám a interakcím měly být chápány v širším sociálněekonomickém a kulturním kontextu, od lokálního po globální rozměr.
The complex relationships between environmental factors and human health, taking into account multiple pathways and interactions, should be seen in a broader spatial, socioeconomic and cultural context.
V roce 2006 se očekávaná délka života při narození pohybovala v EU-27 mezi nejvyššími ve světě a dosahovala téměř 76 let u mužů a 82 let u žen (1).
In 2006, life expectancy at birth in the EU-27 was among the highest in the world — almost 76 years for men and 82 years for women (1).
K nárůstu očekávané délky života v posledních desetiletích došlo díky lepší schopnosti přežití u lidí ve věku nad 65 let, zatímco před rokem 1950 to bylo převážně v důsledku snížení počtu předčasných úmrtí (tj. úmrtí před 65. rokem života).
Most of the gain in life expectancy in recent decades has been due to improved survival of people above the age of 65, while before 1950 it was mostly due to a reduction in premature deaths (i.e. death below the age of 65).
V průměru se očekává, že muži prožijí téměř 81 % svého života bez zdravotních potíží, zatímco u žen je to 75 % (2
On average, men are expected to live almost 81 % of their lives free of disability, and women 75 % (2).
Zhoršování stavu životního prostředí v důsledku znečištění ovzduší, hluku, chemických látek, špatné kvality vody a úbytku přírodních oblastí v kombinaci se změnami životního stylu může přispět k podstatnému zvýšení míry obezity, výskytu cukrovky, onemocnění kardiovaskulárního a nervového systému a rakoviny – tedy hlavních problémů veřejného zdraví v evropské populaci (3).
The degradation of the environment, through air pollution, noise, chemicals, poor quality water and loss of natural areas, combined with lifestyle changes, may be contributing to substantial increases in rates of obesity, diabetes, diseases of the cardiovascular and nervous systems and cancer — all of which are major public health problems for Europe's population (3).
Reprodukční a duševní problémy jsou také na vzestupu.
Reproductive and mental health problems are also on the rise.
Astma, alergie (4) a některé typy rakoviny související s vlivem znečištěného životního prostředí jsou znepokojující zejména u dětí.
Asthma, allergies (4), and some types of cancer related to environmental pressures are of particular concern for children.
Světová zdravotnická organizace (WHO) odhaduje, že znečištěné životní prostředí na úrovni Evropy způsobuje 15–20 % všech úmrtí
The World Health Organization (WHO) estimates the environmental burden of disease in the pan-European region at between 15 and 20 % of total deaths, and 18 to 20 % of disability-adjusted life years
A a ztrátu 18–20 % roků života v důsledku nezpůsobilosti (DALY) (
(DALYs) (A), with a relatively higher burden in the eastern part of the region (5).
), s relativně vysokou environmentální zátěží onemocnění ve východní
The preliminary results of a study conducted in Belgium,
Finsku, Francii, Německu, Itálii a Nizozemí naznačují, že 6–12 % celkové environmentální zátěži onemocnění lze přičítat devíti vybraným faktorům, z nichž zejména suspendované částice, hluk, radon a tabákový kouř v prostředí zaujímají přední místa.
12 % of the total burden of disease could be attributed to nine selected environmental factors, out of which particulate matter, noise, radon, and environmental tobacco smoke were leading.
Vzhledem k určitým nejasnostem je třeba výsledky interpretovat s obezřetností pouze jako indikativní pořadí dopadů životního prostředí na zdraví(6).
Due to uncertainties, the results need to be interpreted with caution as an indicative ranking of environmental health impacts only (6).
Významné rozdíly v kvalitě životního prostředí v různých částech Evropy závisí na měnícím se tlaku spojeném např. s urbanizací, znečištěním a využíváním přírodních zdrojů.
The significant differences in the quality of the environment across Europe depend on the varying pressures related, for example, to urbanisation, pollution and natural resource use.
Expozice vlivům životního prostředí a související rizika, stejně jako přínosy snižování znečištění a přírodního prostředí nejsou v populaci rovnoměrně rozloženy.
Exposures and associated health risks, as well as the benefits of pollution reduction and of a natural environment, are not uniformly distributed within populations.
Studie naznačují, že špatné podmínky životního prostředí
Studies show that poor environmental conditions affect vulnerable groups especially (7).
Mapa zdraví ovlivňují zejména zranitelné skupiny populace (7).
The health map
ŽIVOTNÍ STYL LIDÉ ti
L tiv r c k i v v o
Další sousedící oblasti,
Otherneighbourhoods, neighbourhoods, i n a n a i h o or g t
, globální sílyra ku ltu
Ma cr oec on om culture, global forces
13 ) pro životní prostředí a zdraví (12) a akční plán pro roky 2004-2010 (a celoevropský proces WHO Životní prostředí a zdraví (14) (15).
The determinants of health and wellbeing in our neighbourhoods a ).
Očekávaná délka života (ODŽ) a zdravá délka života (ZDŽ) při narození v EU-27, na Islandu a v Norsku podle pohlaví
Life expectancy and healthy life years at birth in EU-27, Iceland and Norway in 2007, by gender
Francie Španělsko Belgie
Spain Belgium
Spojené království Nizozemsko
United Kingdom Netherlands
Rámeček 5.2
Greece Norway
ODŽ (očekávaná délka života) muži
Life expectancy (LE), women
ODŽ (očekávaná délka života) ženy
Life expectancy (LE), men
Poznámka: Zdravá délka života (ZDŽ) při narození – počet roků života při narození, po které se předpokládá, že člověk bude žít v dobrém zdravotním stavu.
Healthy life years (HLY) at birth — the number of years a person at birth is expected to live in a healthy condition.
Očekávaná délka života (ODŽ) při narození – počet roků při narození, kterých se novorozenec podle očekávání dožije za předpokladu, že míra úmrtnosti pro daný věk zůstává stejná. Rozsah údajů: neexistují údaje o ZDŽ pro Bulharsko, Švýcarsko, Chorvatsko, Lichtenštejnsko a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie.
Life expectancy (LE) at birth — the number of years a newborn child is expected to live, asuming that the age-specific mortality levels remain constant.
Časové pokrytí: 2006 údaje použitý pro ODŽ: Itálie a EU-27.
Time coverage: 2006 data used for LE for Italy and EU-27.
V Evropě došlo k úspěšnému snížení úrovní oxidu siřičitého (S O
) and carbon monoxide (CO) in ambient air, as
snížení oxidů dusíku ( NO
2 well as marked reductions in NO
Také koncentrace olova se podstatně úmrtí v EU-25 (
Also, lead concentrations have
) za rok ( x snížila se zavedením bezolovnatého benzínu.
X declined considerably with the introduction of unleaded petrol.
Evropě vystaveno koncentracím jemných a hrubých části ( PM
However, exposure to particulate matter (PM) and ozone (O
E spojováno s nižší očekávanou délkou života, akutními a chronickými dýchacími a kardiovaskulárními potížemi, zhoršeným vývojem plic u zdraví (
3 of major environment-related health concern, linked to a loss of life expectancy, acute and chronic respiratory and cardiovascular effects,
takže nepříznivé účinky na zdraví se mohou projevit i u nižších limitních hodnot.
Over the past decade, ozone concentrations have frequently and widely exceeded health- and ecosystem-related target values.
Podíl městské populace v oblastech, kde jsou koncentrace znečišťujících látek vyšší než zvolené imisní a cílové imisní limity, členské země EEA, 1997–2008
Percentage of urban population in areas where pollutant concentrations are higher than selected limit/target values, EEA member countries, 19
% městské populace
% of urban population
Poznámka: Zahrnuty jsou pouze městské a předměstské monitorovací stanice.
Only urban and sub-urban background monitoring stations are included.
Vzhledem k tomu, že O a většina PM se tvoří v atmosféře, mají
Since O and the majority of PM are formed in the atmosphere,
10 rozhodující vliv na koncentrace ve vzduchu meteorologické podmínky.
10 meteorological conditions have a decisive influence on the airborne concentrations.
To přinejmenším částečně vysvětluje meziroční změny a například také vysoké úrovně O v roce 2003, kdy se léto vyznačovalo dlouhými vlnami
This explains at least partly inter-annual variations and levels in 2003, a year with extended heat waves
Zkrácení délky života (ZDŽ)
Years of life lost (YOLL)
Referenční roky: 2005
Reference year: 2005
V roce 2008 došlo k 39 000 smrtelných nehod.
Environment,
23%znichvzastavěnýchoblastechpostihloosobymladší
Its subsequent Thematic Strategy on air pollution (23) set interim objectives through the
Údaj nejsou dostupn
The Air Quality Directive (
Špatnědostupné údaje
2.5 on the average exposure indicator (AEI) (H
29 v souladu se směrnicí o hluku ve venkovním prostředí (
Transport sources also account for a substantial age of 25 ( proportion of human exposure to noise, which has negative impacts on human health and wellbeing (28).
) jsou k dispozici prostřednictvím Pozorovací a informační hlukové služby v
Data delivered in accordance with the Directive on Environmental Noise (29) are available through the Noise Observation and Information Service for Europe (30
Přibližně 40 % populace žijící v největších městech EU-27 může být vystaveno dlouhodobým průměrným hladinám hluku ze silniční některých částech Evropy může být dokonce výraznějším zdrojem těchto nebezpečných znečišťujících látek.
Approximately 40 % of the population living in the largest cities in the
Strategie zaměřené na zmírnění změny klimatu mohou také hrát určitou roli tím, že podporují používání dřeva a biomasy jako domácích zdrojů energie.
EU-27 may be exposed to long-term average road traffic noise levels (
I ) které překračují 55 decibelů (dB), a v noci může být dopravy, (
) exceeding 55 decibels (dB), and at night, almost 34 million people may
Směrnice WHO pro noční hluk v Evropě doporučují, že by lidé neměli být vystaveni hlukové zátěži, která překračuje 40 dB.
The WHO night noise guidelines for Europe recommend that people should not be exposed to night noise greater than 40 dB.
Noční hlukové zátěže ve výši 55 dB, popisované jako „stále více nebezpečné pro veřejné zdraví“ by měly být považovány za prozatímní cíl v situacích, kde není dosažení cíle dle směrnic možné (28).
Night-time noise levels of 55 dB, described as 'increasingly dangerous to public health', should be considered as an interim target in situations where the achievement of the guidelines is not feasible (28).
Podle německého průzkumu životního prostředí pro děti jsou děti z rodin s nižším sociálně-ekonomickým statutem více vystaveny dopravě a nepříjemnému hluku ze silniční dopravy během dne v porovnání s dětmi z rodin s vyšším sociálně-ekonomickým statutem (31).
According to a German Environmental Survey for Children, children from families of low socioeconomic status are more heavily exposed to traffic, and annoyed by road traffic noise, during the day, as compared with children with higher socioeconomic status (31).
Znečištění ovzduší a hluk ve městech často pocházejí ze stejného zdroje a mohou se prostorově kumulovat.
Urban air quality and noise often share a common source and may cluster spatially.
Existují příklady úspěšné integrace přístupů vedoucích ke snížení místního znečištění ovzduší a hlukové zátěže (např. Berlín) (32).
There are examples, such as Berlin, of successful integrated approaches to reducing both local air pollution and noise levels (32).
Hlášené dlouhodobé (průměrné roční) hlukové obtížné odhadnutelný a obvykle se podceňuje (
The reported long-term (yearly average) exposure to day-evening-night noise (L
zátěže přes den/večer/ v noci nad 55 dB (L
5 dB in EU-27 agglomerations with more than
) v de n aglomeracích EU-27 s více než 250 000 obyvatel.
250 000 inhabitants
) v aglomeracích > 250 000 obyvatel Hluková zátěž ( > 55 dB L24h
) in agglomerations > 250 000 inhabitants Noise exposure ( > 55 dB Lden Number of people in millions
Zdroj:
Noise source k
Regionální rozdíly v čištění odpadní vody v letech 1990 a 2007
Regional variation in wastewater treatment between 190 and 2007
% národní populace připojené k městským čistírnám odpadních vod (ČOV) počtem obyvatel nad 2000 nebo více.
% of national population connected to urban wastewater treatment plants (UWWTPs)
) nebo léčiv (
( ) Number of countries
Poznámka: Zahrnuty byly pouze země s údaji za téměř všechna období, počet zemí je uveden v závorce.
Only countries with data for virtualy all of each period were included, the numbers of countries are given in parentheses.
do vyčištěné odtokové vody způsobit obavy z narušení životního prostředí.
Regional percentages have been weighted by country population.
Centrální: Rakousko, Dánsko, Anglie a Wales, Skotsko, Nizozemsko, Německo, Švýcarsko, Lucembursko a Irsko.
Central: Austria, Denmark, England and Wales, Scotland, the Netherlands, Germany, Switzerland, Luxembourg and Ireland.