natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Podpora inovace Firmy, které již prokázaly svůj inovativní potenciál, mohou vylepšit své obchodní vyhlídky právě prostřednictvím iniciativ, jako je JOSEFIN. Ty z nich učiní větší a spolehlivější zaměstnavatele, kteří obstáli ve zkoušce časem.
Encouraging innovation Companies which have already shown their innovative credentials can enhance their business prospects through initiatives like JOSEFIN, making them bigger and more reliable employers that stand the test of time.
Zářivé vyhlídky pro města a regiony Mnohé projekty, které se nyní financují, zlepší výstavbu měst a zajistí, aby nový rozvoj odpovídal potřebám občanů a zvýšil kvalitu života pro ty, kteří budou žít a pracovat ve vybudovaných oblastech.
Vibrant prospects for cities and regions Many of the projects receiving funding will improve urban planning and ensure that new development meets people’s needs and enhances the quality of life for those living and working in built-up areas.
Nové způsoby dosahování trvalých výsledků
New ways of achieving lasting gains
Iniciativa JOSEFIN – pomoc malému podniku do začátku
The JOSEFIN Initiative – helping small business get a foothold
JOSEFIN – využití inovativních způsobů posuzování rizika ku prospěchu investorů i malých a středních podniků (MSP).
JOSEFIN - using innovative ways of assessing risk to benefit both investors and SMEs.
Kromě rozvíjení postupů pro posuzování rizik poskytuje nový nadnárodní fond záruky, kterých je zapotřebí k podnícení podpory investorů a přispívá k větší internacionalizaci podnikání v regionu.
Along with developing risk-assessment techniques, a new transnational fund gives the guarantees investors need to inspire their support and helps to make business in the region more international.
Partnerství JOSEFIN čeká na přihlášky MSP, aby jim mohlo pomoci s prosazováním inovativních projektů a rozvojem nového podnikání v zahraničí.
The JOSEFIN partnership is keen to receive applications from SMEs to help them further innovative projects and develop new business abroad.
„Společnost IT v Berlíně, Condat AG, nám pomohla nahlédnout, jak může být iniciativa JOSEFIN užitečná,“ vysvětluje Torsten Mehlhorn, vedoucí projektu z Investitionsbank Berlin.
“An IT company in Berlin, Condat AG, made us see just how useful the JOSEFIN initiative could be,” explained Torsten Mehlhorn, Project Manager from the Investitionsbank Berlin.
„Spolupracovali jsme s touto společností na přípravě vhodného financování a technické podpory, aby se pro její systémy IT mohly otevřít trhy v Číně.
“We worked with this company to arrange suitable financing and technical support which opened up markets in China for their IT systems.
Během tohoto procesu jsme přišli na mnohé druhy praktické podpory podnikání, které jsme poté začlenili do iniciativy JOSEFIN“.
In the process we identified many types of practical business support which we have since incorporated into JOSEFIN.”
Služba ušitá na míru podnikům Iniciativa JOSEFIN poskytuje MSP konkrétní vedení při plánování mezinárodní spolupráce a podávání žádostí o financování.
Made-to-measure service for businesses JOSEFIN is providing specific coaching for SMEs as they plan their international collaboration and apply for funding.
Poté JOSEFIN zajišťuje, aby finanční prostředky byly snadno dostupné prostřednictvím nadnárodního záručního fondu, který podporuje evropská instituce poskytující překlenovací úvěry.
Once this is achieved, JOSEFIN ensures that finance is more readily available through its transnational guarantee fund, backed by a European bridging loan facility.
Tento spolehlivý model pro sdílení rizika značně snižuje rizika pro firmy a banky.
The risks to companies and banks are considerably reduced through this solid risk-sharing model.
V každé fázi jsou k dispozici odborníci se svými znalostmi toho, jak mohou firmy v tomto jedinečném regionu prosperovat a být ještě úspěšnější na základě mezinárodních projektů.
At every step, expert knowledge is available on how companies can thrive in this unique region and build further success through international projects.
Finanční potenciál pro MSPIniciativa JOSEFIN prosazuje potřeby MSP, protože v minulosti prokázaly, že umějí být pružné a inovativní, pokud jde o využívání obchodních příležitostí.
Financial power for SMEs JOSEFIN is championing the needs of SMEs because they have a strong track record of being flexible and innovative in seizing business opportunities.
Když se jim dostane další podpory, jsou schopny pronikat za hranice domácího trhu a přeměňovat své myšlenky na projekty vytvářené v mezinárodní spolupráci, a to s obchodním úspěchem v zájmu širšího regionu.
Given extra support, they can go further than their local market and build their ideas into international collaborative ventures with business success that serves the wider region.
Lepší dostupnost regionu Některé podniky se zaměřují na to, jak se tento region může stát dostupnějším pro podnikatele z oblastí mimo Baltský region a jak je lze povzbudit k tomu, aby cestovali a podnikali na větším území.
Making the region more accessible Some ventures focus on how the region can become more accessible to entrepreneurs from outside the Baltic region and how they can be encouraged to travel and do business over a wider area.
Takovéto otevření regionu má přímé obchodní výhody, ale také dlouhodobější důsledky pro společenské sjednocení.
Opening up the region in this way has direct business benefits, but also longer-term gains through social integration.
COHIBA ZKOUMÁNÍ METOD ZJIŠŤOVÁNÍA KONTROLY ÚNIKU NEBEZPEČNÝCH LÁTEK DO BALTSKÉHO MOŘE
COHIBA WORKING ON WAYS TO IDENTIFY AND CONTROL THE FLOW OF HAZARDOUS SUBSTANCES INTO THE BALTIC SEA
COHIBA – znalosti umožňují změnu
COHIBA – knowledge is the power behind change
V laboratoři luminiscenční bakterie pohasínají rychle a poskytují tak přirozený fotometr měřící vysokou úroveň toxicity ve vodě, která je obklopuje. Jednoduše a jasně to dokládá, jak je pro zdravé Baltské moře a pro druhy, které v něm žijí a lidi, kteří ho využívají, velmi důležité znát, jaké chemické sloučeniny se do něj vypouštějí, kam se vypouštějí a v jaké míře.
In the laboratory, the luminescent bacteria dim quickly, providing a natural light meter measuring the high level of toxicity in the water which surrounds them – a simple and clear indication that identifying what chemical compounds are being released, where and to what extent, is crucial to the well-being of the Baltic Sea, the species which inhabit it and the people who use it.
Pozorování se nezaměřuje jenom na vytváření obrazu aktuální situace, ale může také být základem pro nové politiky v zemích, které s mořem hraničí.
The surveillance is not simply aimed at generating a snapshot of the current situation, but can also be a basis for new policies in the countries bordering the sea.
Existuje naděje, že se shromážděné údaje stanou základem pro reformy v oblasti používání chemikálií v průmyslu, čištění odpadních vod a pozměňování zemědělských postupů.
It is hoped the data collected will be the basis for reforms to chemical use in industry, the treatment of waste water and changes to agricultural practices.
Informace se použijí k vytvoření národních programů a registrů, aby ti, kteří chemikálie používají, mohli být aktuálně informováni o dopadu na životní prostředí a o krocích, které je možné učinit ke zmírnění takového dopadu.
Information will be used to develop national programmes and registers, keeping those using the chemicals concerned up to date with their environmental impact and what steps to take to mitigate that impact.
„Příslušné úřady ani veřejnost nemají dostatek informací o chemických kontrolách – musíme tyto informace dát do oběhu,“ říká Kaj Forsius, developer projektu.
“Neither the authorities nor the public know enough about chemical controls – we need to circulate information,” says Kaj Forsius, the project’s developer.
A právě to je cílem projektu COHIBA.
COHIBA sets out to do just that.
Reportéři časopisu Panorama navštívili Helsinki a hovořili se zakladateli, vědci a vedoucími projektu, aby zjistili, co se v rámci projektu COHIBA dělá pro kontrolu nebezpečných látek v regionu Baltského moře.
Panorama travels to Helsinki and talks to the project’s founders, scientists and managers to find out what COHIBA is doing to control hazardous substances in the Baltic Sea Region.
Existují modely, které byly vytvořeny k popisu odtoku živin, ale i tak je velmi naléhavě zapotřebí daleko většího množství informací o nebezpečných látkách. „Musíme toho zjistit více o tom, co odkud pochází a jaký dopad to má,“ vysvětluje Forsius.
There are some models established for nutrient run-off patterns, but the need for much more information on hazardous substances is acute: “We have to find out more about what is coming from where and what impact it is having,” explains Forsius.
Od ledna 2009 do ledna 2021 bude na projekt COHIBA – kontrola nebezpečných látek v regionu Baltského moře – vyčleněno:
From January 2009 to January 2021, COHIBA – the control of hazardous substances in the Baltic Sea Region – will receive:
• 3,8 milionů eur z fondů na program region Baltského moře
• €3.8 million from the Baltic Sea Region programme• €1.1 million from participating countries
Součástí akčního plánu HELCOM pro Baltské moře dramaticky snížit znečištění a obnovit dobrý ekologický stav moře do roku 2021 je také plán projektu COHIBA: zjistit rozsah daného problému a přijít s nákladově efektivním řešením.
As part of HELCOM’s Baltic Sea action plan to drastically reduce pollution and restore the sea’s good ecological status by 2021, COHIBA will set out to identify just how great the problem is and develop cost-effective solutions.
Určitě budete mít nábytek s retardérem hoření.
You will almost certainly have fire retardant furniture.
Chemické látky, od těch prostě užitečných až po ty jednoznačně život zachraňující, sehrávají v našich životech složitou úlohu.
From the merely useful to the positively life-saving – chemical substances have an intricate role to play in all our lives.
Rozhlédněte se po svém bytě a okamžitě uvidíte nátěry, čisticí prostředky, léky – různé přípravky od deodorantů až po hnojiva, díky kterým se dnes dostává chléb na váš stůl, to vše vyžaduje složité sloučeniny chemických činidel.
Cast an eye around your home and you’ll see at a glance coatings, detergents, medication – applications from deodorants to the fertilisers that put the bread on your table today – all requiring complex compounds of chemical agents.
Mnohé z nich končí v odpadních vodách, část z nich se čistí, většina však ne.
Many end up in waste water, some of which is treated, much of which is not.
Projekt COHIBA dohlíží na 11 látek, které byly označeny jako nejvyšší priorita, pokud jde o jejich sledování v Baltském moři.
COHIBA is keeping a close eye on 11 substances which have been identified as top priorities for monitoring in the Baltic Sea.
Měří se množství vypuštěná z čističek odpadních vod a tekutina odplavovaná ze skládek odpadů a provádějí se pokusy, aby se zjistily jejich dopady na křehký ekosystém Baltu.
Quantities emitted from water treatment plants and the liquid leaching out of landfill sites are measured and experiments conducted to see the effects these have on the Baltic’s fragile ecosystem.
Jedná se o řadu sloučenin od těch, které se nyní nejnověji vypouštějí, až po sloučeniny, na něž vedoucí projektu ironicky poukazují jako na „staré známé“, rtuť a kadmium a právě regionální financování EU toto nezbytné pozorování umožňuje.
Substances range from some of the most recently launched compounds to what project managers refer to ironically as ‘old friends’, mercury and cadmium, and it is EU regional funding which is making this vital surveillance possible.
Nebezpečné látky – odkud pocházejí?
Hazardous substances – Where do they come from?
Kde končí?
Where do they end up?
Jaký mají dopad?
What effect do they have?
Do projektu je zapojeno přibližně 200 lidí, někteří z nich jsou vědečtí pracovníci odpovědní za testování a analýzu 240 vzorků sebraných každým rokem v rámci projektu COHIBA ke zkoumání v jeho laboratořích po celém regionu.
Around 200 people are involved in the project, some of whom are the scientists responsible for testing and analysing the 240 samples collected each year for COHIBA to examine in its labs throughout the region.
COHIBA – část celku
COHIBA – part of a whole
Projekt COHIBA zahájený na začátku roku 2009 je pouze jedním opatřením, které přispěje ke zlepšení situace v Baltském moři a okolním regionu.
COHIBA, launched at the start of 2009, is just one measure which will help the situation facing the Baltic Sea and the region surrounding it.
V roce 2008 byla zavedena integrovaná námořní politika EU zdůrazňující strategie, které zohledňují celkovou situaci a nezaměřují se jen na jednotlivé sektory.
The EU’s Integrated Maritime Policy, with its emphasis on policies which take into account the overall picture as opposed to focusing sector by sector, came into being in 2008.
Doplní ji strategie EU pro region Baltského moře z roku 2009, kterou řídí Generální ředitelství Evropské komise pro regionální politiku.
This will be complemented by the EU’s Strategy for the Baltic Sea Region, 2009, steered by the European Commission's Regional Policy Directorate-General, which clearly identifies how intertwined the priority areas are.
Tato strategie jasně rozpoznává vzájemnou propojenost prioritních oblastí.
This will also play a key role in reducing the amount of dangerous chemicals finding their way into the environment.
Biologové zapojení do projektu COHIBA sledují řadu ukazatelů: toxicitu v játrech ryb, reakci luminiscenčních bakterií a úroveň plodnosti u různých druhů – endokrinní disruptory, které mohou obsahovat chemikálie ovlivňující plodnost, jsou obzvláštním problémem, stejně jako dioxiny, jejichž hladina u baltských sleďů překračuje meze bezpečnosti EU.
COHIBA biologists are looking at a range of indicators: toxicity in the livers of fish, the reaction of luminescent bacteria, and fertility levels in various species – endocrine disrupters, which can include chemicals which impact on fertility, are a particular problem, as are dioxins, with levels in Baltic herring exceeding EU safety limits.
Látek k analýze je skutečně dostatek.
There is no shortage of substances to analyse.
Celkovým cílem je poskytnout co nejúplnější obrázek o zdrojích a přítocích obávaných látek, které souvisejí s dopady na prostředí Baltského moře. To obnáší:
The overall aim is to produce a picture, as complete as possible, of the sources and inputs of the substances of concern linked to the effects in the Baltic Sea environment.
Toto nařízení také sehraje klíčovou úlohu při snižování množství nebezpečných chemikálií, které si hledají cestu do životního prostředí.
• Assessing the release patterns and pathways to the Baltic Sea marine environment;
• posuzování modelů a způsobů vypouštění látek do mořského prostředí Baltského moře,
The logistics are complex and time constraints tight, samples have to be in the lab within 24 hours of being taken, in order to be stabilised.
• zjišťování nejvýznamnějších zdrojů na základě vyhodnocení dostupných informací o modelech využívání a vypouštění,
• Identifying the most significant sources by assessing available information on use patterns and release;
• pochopení vazby mezi vypouštěním látek a jeho dopady v mořském prostředí.
• Understanding the link between the releases and the effects in the marine environment.
Vyskytl se další problém: kde provádět testy?
A further problem presents itself: where to test?
V rámci projektu se testuje voda odebraná z větších čističek odpadních vod, které navrhne účastnická země.
The project tests water taken from the major waste water treatment plants suggested by the participating country.
Ale poznat, zda se jedná o ten správný zdroj ke kontrole jakékoliv dané sloučeniny, je obtížné.
But knowing if that is the right source to check for any given compound is not easy.
Je docela možné, že prioritní chemikálie se může používat v jiném místě nebo čistit v jiné čistírně odpadních vod.
Quite possibly the prioritised chemical might be used in another location or treated at another waste water facility.
Jak vysvětluje projektová bioložka Tarja Nakari: „Rozhodující jsou biotesty.
As project biologist Tarja Nakari explains, “Biotests are vital.
Chemikálie může existovat v životním prostředí a neprojevit se při chemické analýze vzorku vody.
A chemical can exist in the environment and not show up in the chemical analysis of water samples.
A podobně se něco může ukázat ve vzorcích vody a neobjevit se v prostředí, takže biotesty slouží jako křížový odkaz.“ panorama 30
Similarly, something can show up in water samples and not appear in the environment, so the biotests are a cross-reference.” panorama 30
HELCOM – Úmluva o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře V roce 1974 podepsalo několik zemí obklopujících Baltské moře Helsinskou úmluvu aktualizovanou v roce 1992, kdy byla podepsána nová úmluva v reakci na měnící se environmentální zásady a vývoj v geopolitickém prostředí.
In 1974 several countries bordering the Baltic signed the Helsinki Convention, updated in 1992 when a new Convention was signed in response to changing environmental principles and developments in the geo-political environment.
K úspěšnému provádění projektu COHIBA je zapotřebí spolupráce mnoha zemí, jelikož znečištění Baltského moře nemohou vyřešit jednotlivé státy.
Many countries need to come together to make COHIBA a success, as the pollution of the Baltic Sea is not something that can be worked on by individual states.
Existuje však vůle, vědomí naléhavosti tohoto požadavku?
But is there the political will, a realisation of the imperative?
Forsius se domnívá, že vůle je, ale skutečně chybí zdroje.
Forsius thinks the will is there, but there is a real lack of resources.
„Je poměrně nákladné zavést různé systémy, jako jsou registry.
“It is quite expensive to put in place different systems like registers, and around the Baltic some countries have small administrations and are lacking resources – it’s not so easy for them.”
V okolí Baltského moře mají některé země malý správní aparát a chybí jim zdroje – není to pro ně jednoduché.« Ostatní země v regionu jsou na tom lépe při posuzování zdrojů a používání nebezpečných látek a kontrole jejich použití.
Other countries in the region are better at assessing the sources and the use of hazardous substances and controlling the use of them.
Organizace koordinuje regionální monitorování a připravuje vědecká hodnocení stavu různých faktorů, na kterých je závislý dobrý stav moře, jak se dohodly všechny zúčastněné země.
The organisation coordinates regional monitoring and produces scientific assessments on the status of various elements governing the well-being of the sea as decided on by all the countries involved.
HELCOM, která působí jako tvůrce environmentální politiky, vytváří společné cíle a rozvíjí společné postupy.
As an environmental policymaker, HELCOM develops common objectives and actions.
Forsius při setkáních s národními experty a při přednáškách na konferencích zjišťuje, že menší pobaltské státy velmi usilují o pomoc.
As Forsius meets national experts and gives presentations at conferences, he finds that the smaller Baltic States are very keen to get help.
Vysvětluje však, že je tíží mnohé úkoly a jejich omezené zdroje odčerpává také současná finanční situace.
However, as he explains, they are burdened with many tasks and the current financial situation is also a drain on scant resources.
„Mají čím dál méně peněz a zároveň se po nich žádá, aby podávaly vyšší výkony,» říká.
“They have less and less money and, at the same time, are being required to raise their levels of performance,” he says.
Řídící orgán úmluvy, Helsinskou komisi (HELCOM), tvoří Dánsko, Estonsko, Evropské společenství, Finsko, Německo, Lotyšsko, Litva, Polsko, Rusko a Švédsko.
The governing body of the convention, the Helsinki Commission (HELCOM), is made up of Denmark, Estonia, the European Community, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Russia and Sweden.
Čeho dosud dosáhla?
What has it achieved so far?
I když všechny pobaltské země činí, co mohou a snižují hladinu emisí, je třeba učinit opatření v rámci širší zeměpisné oblasti.
And even if all the Baltic countries do their best and cut back their levels of emissions, action has to be taken over a wider geographical area.
Je nutné, abychom toto chování vyžadovali i mimo pobaltský region.« Zhruba 40 % některých znečišťujících látek ve vzduchu, které kontaminují moře, proudí ze zemí zcela mimo pobaltský region, například ze Spojeného království.
“It doesn’t help if we are perfect in the Baltic countries, we still need to have requirements outside the sea area as well.” 40% of some airborne pollutants which contaminate the sea are wafting in from countries well outside the Baltic region, like the UK.
Helsinská komise HELCOM, věrná svým kompetencím, zharmonizovala programy monitorování v regionu, poskytla zemím, které podepsaly úmluvu, možnost zjišťovat, co se děje po celém moři.
HELCOM, true to its remit, has harmonised monitoring programmes in the region, enabling the countries who signed up to the convention to identify what is happening across the sea as a whole.
Na základě získaných údajů byly učiněny kroky k omezení přítoku živin a nebezpečných látek a také některých negativních dopadů spojených s lodní dopravou.
As a result of the data, steps have been taken to reduce the input of nutrients and hazardous substances and some of the negative impacts linked to shipping.
HELCOM je kromě toho fórem pro specialisty, kteří mohou spolupracovat v takových oblastech, jako je plánování a rychlá reakce na katastrofy.
HELCOM also provides a forum for specialists to co-operate in fields such as planning for, and rapid response to, disasters.
Vytvoření sítě chráněných oblastí Baltského moře přispělo ke zlepšení stavu některých druhů, jako je například orel mořský, kormorán, baltský losos a tuleni v severních oblastech moře.
The setting up of a network of Baltic Sea Protected Areas has played a role in the improved status of species such as the white-tailed eagle, cormorant, Baltic wild salmon and seals, in the northern reaches of the sea.
V roce 2008 HELCOM zahájila screeningový projekt týkající se výskytu nebezpečných materiálů, které končí v samotném moři.
HELCOM’s screening project of occurrences of hazardous materials ending up in the sea itself started in 2008.
Projekt financovaný Severskou radou ministrů analyzuje vzorky ryb a mořské vody, a doplňuje tak práci prováděnou v rámci projektu COHIBA týkající se kontroly chemických látek v momentě, kdy začnou pronikat do životního prostředí, tedy ve zdroji odpadních vod.
Funded by the Nordic Council of Ministers, this analyses samples of fish and the sea water, complementing the work of COHIBA which screens for chemicals as they start their infiltration into the environment, at waste water source.
Akční plán HELCOM, který již schválily všechny země, zapadá do strategie pro region Baltského moře a prosazuje její environmentální cíle.
HELCOM’S action plan, already adopted by all the countries, feeds into the Baltic Sea Strategy to further its environmental goals.
V této části Panorama odpovídá na Vaše znepokojení a dotazy ohledně problémů praktických projektů a další dotazy, které jste zaslali. Pište na: Regio-Panorama@ec.europa.eu
In this section Panorama responds to your concerns and questions about practical project issues and any other questions you send in.
Strategii pro Baltské moře prospěly rozsáhlé veřejné konzultace.
The Baltic Sea Strategy has benefited from extensive public consultation.
Níže uvádíme postřehy některých z Vás:
Here is what some of you are saying.
Vyvážený rozvoj regionu Baltského moře se nemůže zaměřovat pouze na hlavní část Baltského moře.
A balanced development of the Baltic Sea Region cannot only focus on the main basin of the Baltic Sea.