natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Žádosti ogrant se vybírají podle ty různých druhů kritérií, ato kritérií způsobilosti akritérií pro vylouení, výbr aud-lení.
Grant applications are selected in accordance with four die-rent types of criteria, namely eligibility, exclusion, selection and award criteria.
Žádosti musí splovat různá kritéria způsobilosti definovaná ve výzvách kpedkládání návrhů. Patí knim lhůta pro pedklá-dání návrhů adalší kritéria, jako požadavky týkající způsobilosti instituce pedkládající žádost apíjemců (spolupíjemců), složení konsorcia, způsobilých zemí ainností.
Applications must comply with various eligibility criteria de-ned in the Calls for Proposal. ese include the submission deadline and other criteria such as requirements relating to the eligibility of the applicant institution and the (co-)benecia-ries, the composition of the consortium, the eligible countries and activities.
Žadatelé musí uvést, že se nenacházejí vžádné ze situací popsaných vláncích 93 a94 nanního naízení osouhrnném roz-potu Evropské unie(4).
Applicants must state that they are not in any of the situations described in Articles 93 and 94 of the Financial Regulation ap-
1525/2007 ze dne 17. prosince 2007, kterým se mní naízení .
If they are, they may be excluded from participating in Tempus
2342/2002 oprovádcích pravidlech knaízení Rady (ES, Euratom) . 1605/2002, kterým se stanoví nanní naízení osouhrnném rozpotu Evropských spoleenství.
To comply with these provisions, applicants must sign a declaration on their honour, certifying that they are not in any of the situations referred to in Articles 93 and 94 of the Financial Regulation.
Soulad žádosti, pokud jde okritéria způsobilosti akritéria pro vylouení, kontroluje oddlení programu Tempus.
Verification of Eligibility and Exclusion Criteria e conformity of the application is checked by the Tempus Unit concerning the eligibility and exclusion criteria.
Kdal-šímu ovení ahodnocení picházejí vúvahu pouze způsobilé žádosti.
Only eligible applications are considered for further verication and evaluation.
Ovení kritérií způsobilosti potvrzuje výbor pro posuzování způsobilosti složený zpracovníků oddlení programu Tempus.
An eligibility commiee composed by Tempus Unit staff members validates the verication of the eligibility criteria.
Technická a nanní způsobilost žadatelů apíjemců (spo-lupíjemců) se kontroluje spomocí odborníků podílejících se na akademickém hodnocení.
Verification of Selection Criteria e technical and financial capacity of the applicants and the (co-)beneciaries is checked with the support of the experts who are participating to the academic assessment.
Ověření kritérií pro udělení
Verification of Award Criteria
Externí nezávislí odborníci posuzují žádosti na základ kritérií pro udlení.
External independent experts assess the proposals against the award criteria.
Každou žádost posuzují dva odborníci, kteí udlí souhrnný poet bodů a uvedou ke každému kritériu pi-pomínky.
Each application is assessed by two dierent experts who provide consolidated scores and comments against each criterion.
Krom hodnocení provádného odborníky vede agentura konzultace sministerstvy školství, delegacemi Evropské komise anárodními kanceláemi programu Tempus vpartnerských zemích.
Apart from the evaluation carried out by the experts, the Agency consults Ministries of Education, EU Delegations and the National Tempus Oces in the Partner Countries.
Výbrová komise vypracovává seznam projektů doporuených k financování, který je potom pedložen editeli výkonné agentury krozhodnutí oudlení projektu.
Award decision e selection commiee draws up a list of projects recommended for funding which is then submied to the Director of the Executive Agency for decision on projects awards.
Výbrová komise zohleduje pi vytváení seznamu výsledky hodnocení akonzultaní proces azárove také geografickou rovnováhu mezi partnerskými zemmi acelkovou ástku pro-stedků rozpotu. ■
In order to establish the list, the selection commiee takes into consideration the results of the evaluation and the consultation process but also the geographical balance between the Partner Countries and the total amount of funding available from the budget.
Otázky týkající se programu
Questions about the programme
V případě všeobecných dotazů týkajících se programu:
For queries concerning the programme:
Otázky související skonkrétní výzvou
Questions related to a particular call
V případě specifických dotazů týkajících se konkrétní výzvy:
For specific queries concerning a particular call:
Kontakty pouze pro příjemce
Contacts for existing beneficiaries ciaries
Veškerá elektronická pošta by měla být vedena prostřednictvím této e-mailové schránky:
All e-mail exchanges should go through the following box:
Bezplatná telefonní linka(*): 00 800 6 7 8 9 10 11(*) Někteří operátoři mobilních sítí neumožňují přístup k číslům 00 800 nebo mohou tyto hovory účtovat.
Freephone number(*): 00 800 6 7 8 9 10 11(*) Certain mobile telephone operators do not allow access to
Mnoho doplňujících informací o Evropské unii je kdispozici na internetu.
More information on the European Union is available on the Internet (http://europa.eu).
Můžete se s nimi seznámit na evropském serveru (http://europa.eu).
© European Union, 2010Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
© Evropská unie, 2010Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje.ISBN 978-92-9201-089-8doi:10.2797/38327
ISBN 978-92-9201-094-2 doi:10.2797/39755 10.2797/39755
Celostátní testování žáků v Evropě: Cíle, organizace a využití výsledků
National Testing of Pupils in Europe: Objectives, Organisation and Use of Results
Tento dokument vydala Výkonná agentura pro vzdělávání, kulturu a audiovizuální oblast (EACEA P9 Eurydice).
This document is published by the Education, Audiovisual and Culture Executive Agency (EACEA P9 Eurydice).
ISBN 978-92-9201-036-2 (anglická verze) ISBN 978-92-9201-063-8 (česká verze) doi:10.2797/18294 (anglická verze) doi:10.2797/28940 (česká verze)
ISBN 978-92-9201-036-2
Publikace je k dispozici také na internetu (http://www.eurydice.org).
This document is also available on the Internet (http://www.eurydice.org).
Konečné znění textu: září 2009.
Text completed in September 2009.
Obsah publikace může být částečně reprodukován, s výjimkou reprodukce pro komerční účely. Výňatku musí předcházet úplný odkaz na „Eurydice, informační síť o vzdělávání v Evropě“ s datem vydání publikace.
The contents of this publication may be reproduced in part, except for commercial purposes, provided the extract is preceded b y a reference to 'Eurydice network', followed by the date of publication of the document.
Žádosti o povolení reprodukovat celou publikaci je třeba adresovat EACEA P9 Eurydice.
Requests for permission to reproduce the entire document must be made to EACEA P9 Eurydice.
Zlepšování kvality a efektivity výchovy a vzdělávání je ústředním tématem debaty o vzdělávací politice jak na úrovni národních států, tak na úrovni Evropské unie.
Improving the quality and efficiency of education is at the centre of education policy debate at both national and EU level.
V Lisabonské strategii EU toto téma hraje klíčovou roli pro vytváření budoucí prosperity a sociální soudržnosti Evropy.
It has a crucial role to play in Europe's Lisbon strategy to build its future prosperity and social cohesion.
Zlepšování kvality a efektivity výchovy a vzdělávání je jedním z hlavních cílů Evropské unie v oblasti vzdělávání a odborné přípravy pro období do roku 2020.
It lies at the heart of the EU's goals for education and training in the period up to 2020.
Je nutné zlepšit výsledky žáků v povinném vzdělávání zejména pokud jde o vysoké procento patnáctiletých, kteří dosahují špatných výsledků ve čtenářské gramotnosti, matematice a přírodních vědách. Celkově je potřeba připravit mladé lidi na vstup do znalostní společnosti 21. století.
It involves raising performance in compulsory education, in particular with regard to the high percentage of low-achieving 15-year-olds in reading, maths and science and more generally preparing young people for the knowledge society of the 21st century.
V tomto kontextu mají spolehlivé informace o výkonu žáků klíčový význam pro úspěšnou realizaci cílené vzdělávací politiky a není žádným překvapením, že v posledních dvou desetiletích se celostátní testy staly důležitým nástrojem pro měření dosažených výsledků vzdělávání.
In this context, reliable information on pupil performance is key to the successful implementation of targeted education policies and it is not surprising that in the past two decades national tests have emerged as an important tool for providing a measure of educational achievement.
Zpráva Eurydice poskytuje přehled o kontextu a organizaci celostátních testů ve 30 evropských zemích a také o tom, jak jsou výsledky testů využívány ve prospěch jednotlivých žáků a na úrovni škol a státní vzdělávací politiky.
This Eurydice report provides a review of the context and organisation of national tests in 30 European countries and the use made of test results for individual pupils and at school and national levels.
Představuje rozdílné přístupy evropských zemí k cílům, frekvenci a rozsahu celostátních testů a poukazuje na důležité oblasti, kde by si evropské země mohly navzájem vyměnit zkušenosti.
It presents the diverse choices made by European countries regarding the objectives, frequency and scope of national tests and points to important aspects of national tests where countries could learn from each others’ experiences.
Zdůrazňuje také potřebu rozvíjet konzistentní systémy hodnocení žáků, které zajistí rovnováhu mezi celostátními testy a jinými formami hodnocení, jež žáky nejenom známkují, ale pomáhají zlepšit jejich výkony.
It also emphasises the need to develop coherent systems of pupil assessment that establish a balance between nationwide tests and other forms of assessment which aim not only to grade pupils but to help them improve.
Věřím, že tato nová publikace Eurydice významně přispěje k debatě o roli celostátních testů, která probíhá v mnoha evropských zemích, a že bude užitečným a aktuálním zdrojem informací, který bude zajímat stejnou měrou ty, co o vzdělávací politice rozhodují, odborníky i lidi z praxe.
I am confident that this new Eurydice publication will make a significant contribution to the debate on the role of national tests which is ongoing in many European countries, and that it will be a useful and up-to-date source of information of interest to education decision-makers, experts and practitioners alike.
Ján Figel’ Komisař odpovědný za výchovu, vzdělávání, kulturu a mládež
Ján Figel’ Commissioner responsible for Education, Training, Culture and Youth
Kapitola 1: Hodnocení žáků v Evropě – Kontext a zavádění celostátního testování
Chapter 1: Pupil Assessment in Europe – The Context and Emergence of National Testing
Stručný přehled hlavních forem hodnocení žáků
Brief overview of the main forms of pupil assessment
Historický původ celostátního testování
Historical background of national testing
Změna rámce vzdělávací politiky pro celostátní testování
Changing policy frameworks behind national testing
Kapitola 2: Cíle a organizace celostátního testování
Chapter 2: Aims and Organisation of National Testing
Cíle celostátního testování v Evropě
Aims of national testing in Europe
Organizace a charakteristiky celostátních testů
Organisation and characteristics of national tests
Zúčastněné subjekty a instituce
Players and bodies involved
Kapitola 3: Využití a dopad výsledků celostátních testů
Chapter 3: Uses and Impact of National Test Results
Využití výsledků celostátních testů ve vztahu k jednotlivým žákům
Use of national test results with regard to individual pupils
Využití výsledků celostátních testů k informování tvůrců školské politiky
Use of national test results to inform school policy
Využití výsledků testů místními úřady
Use of test results by local authorities
Výzkumy a diskuse
Surveys and debates
Hlavní poznatky
Key Issues
Seznam obrázků
Table of Figures
Celostátní testování žáků se v celé Evropě stává stále důležitějším prostředkem pro měření a monitorování kvality vzdělávání a strukturování evropských vzdělávacích systémů.
The national testing of pupils is becoming increasingly important across Europe as a means of measuring and monitoring the quality of education, and structuring European education systems.
Tato studie byla vypracována na žádost České republiky předsedající Radě Evropské unie v první polovině roku 2009.
This study was undertaken at the request of the Czech Presidency of the Council of the European Union during the first half of 2009.
V České republice vyústil zájem o toto téma v celostátní debatu odborníků o možném zavedení celostátního testování jako nástroje pro zlepšení kvality vzdělávání.
In the Czech Republic, interest in the topic is linked to a national policy debate on the possible introduction of national testing as an instrument for improving the quality of education.
Účelem studie je poskytnout srovnávací přehled vývoje, cílů a organizace celostátních testů v zemích
The purpose of the study is to provide a comparative review of the development, aims and
1 sítě Eurydice () a přispět k pochopení toho, jak jsou výsledky testů využívány, pokud jde o vzdělávací dráhu žáků, jak je využívají školy a jak jsou využívány na úrovni vzdělávacího systému.
1 organisation of national tests in the countries of the Eurydice Network () and to gain an understanding of how test results are used in the educational career of individual pupils, as well as at school and system levels.
Pro účely této zprávy je celostátní testování – které je jen jednou z forem hodnocení žáků – definováno jako „zadávání standardizovaných testů a ústředně stanovených zkoušek na celostátní úrovni.“ Tyto testy jsou standardizovány státními školskými úřady nebo, v případě Belgie, Španělska a Německa nejvyššími orgány školské správy, v tomto textu označovanými jako „centrální úroveň“.
For this report, national testing – which is only one form of pupil assessment – is defined as ‘the national administration of standardised tests and centrally set examinations’. These tests are standardised by the national education authorities or, in the case of Belgium, Spain and Germany, the top-level authorities for education referred to here as the ‘central level’.
Testy obsahují centrálně stanovené postupy pro přípravu jejich obsahu, zadávání a známkování a pro interpretaci a využití výsledků.
The tests contain centrally set procedures for the preparation of their content, administration and marking, and for the interpretation and use of their results.
Celostátní testování spadá do působnosti státního či centrálního orgánu a všichni zkoušení žáci je vykonávají za přiměřeně podobných podmínek.
National testing is carried out under the authority of a national or centralised body and all examinees take the tests under reasonably similar conditions.
Zahrnuty nejsou psychologické testy, jež mají zjistit vývojové problémy a zadávají se některým dětem na začátku školní docházky, stejně jako testy organizované jako přijímací na školy sekundární úrovně, které se zaměřují na výuku určitých předmětů.
Tests for detecting developmental problems, which are administered to certain children at the beginning of compulsory education, as well as tests organised for admission to secondary schools that specialise in the teaching of certain specific subjects, are not included.
Různé standardizované pokyny nebo jiné nástroje, jež mají pomoci učitelům vykonávat jiné formy hodnocení žáků než celostátní testování, nejsou předmětem této zprávy.
Various standardised guidelines and other tools designed to assist teachers in undertaking forms of pupil assessment other than national testing are also beyond the scope of the report.
Studie se zabývá celostátním testováním pro sumativní a formativní účely.
The study covers national testing for summative or formative purposes.
Pojednává o cílech a využití testování jak vzhledem k další vzdělávací dráze žáků – získání osvědčení, diferenciace (rozdělení do tříd podle prospěchu) nebo pomoc při učení – tak vzhledem k souhrnným výsledkům skupin žáků, které jsou používány jako jedno z kritérií hodnocení školy, učitelů, místních úřadů nebo pro monitorování vzdělávacího systému jako celku.
It discusses objectives and uses related both to the career of individual pupils, such as the award of certificates, streaming, or help for learning, and to the aggregated results of groups of pupils which are used as one of the criteria for the evaluation of schools, teachers or local authorities, or for the monitoring of the education system as a whole.
Předmětem studie jsou jak povinné, tak nepovinné celostátní testy, stejně jako vzorové celostátní testy.
Both compulsory and optional national tests are considered, as are sample-based national tests.
Referenčním rokem pro tuto studii je školní rok 2008/09 a informace v ní obsažené se vztahují k úrovním ISCED 1 (primární vzdělávání) a ISCED 2 (nižší sekundární vzdělávání).
The reference year for the study is 2008/09 and information relates to education at ISCED levels 1 (primary education) and 2 (lower secondary education).
Jsou do ní zahrnuty i celostátní testy, které ve školním roce 2008/09 ještě nebyly prováděny plošně.
National tests that have not been fully implemented in the 2008/09 school year are also included.
Úrovně ISCED 1 a 2 odpovídají období povinného vzdělávání v převážné většině zemí, jimiž se tato studie zabývá.
ISCED levels 1 and 2 correspond to the period of full-time compulsory education in the great majority of countries covered here.
U zemí, kde povinné vzdělávání pokračuje do části úrovně ISCED 3, nebyly do studie zahrnuty žádné testy, které přesahují úroveň ISCED 2.
In countries in which compulsory education continues into part of ISCED level 3, no tests that take place beyond ISCED level 2 have been considered.
Zahrnuty byly také reformy plánované pro následující léta.
Reforms planned for subsequent years have also been included.
Studie popisuje pouze sektor státního školství, kromě Belgie, Irska a Nizozemska, kde je předmětem zkoumání i sektor soukromého školství subvencovaného státem, protože takové školy navštěvuje většina dětské populace.
Only the public education sector is described, except in the case of Belgium, Ireland and the Netherlands, in which the grant-aided private sector is also covered because it accounts for the majority of school enrolments.
Navíc v Irsku má převážná většina škol právní status soukromých škol, ale ve skutečnosti jsou financované státem a nepožadují po rodičích, aby za své děti platili školné.
Moreover, in Ireland the vast majority of schools are defined legally as privately owned but in fact are fully state funded and do not require payment of fees by parents.
) Turecko k této zprávě nepřispělo.
) Turkey has not contributed to this report.
Celostátní testování žáků v Evropě: Cíle, organizace a využití výsledků
National Testing of Pupilsin Europe: Objectives, Organisation and Use of Results
Pro účely této studie byly různé celostátní testy v Evropě rozděleny do tří široce pojatých kategorií:
Netherlands, equal funding and treatment of private and public education is enshrined in the constitution.
První skupina se skládá z testů, které sumarizují dosaženou úroveň jednotlivých žáků na konci školního roku nebo na konci určitého období vzdělávacího procesu a které mají významný dopad na jejich další vzdělávací dráhu.
The first group consists of tests which summarise the achievement of individual pupils at the end of a school year or at the end of a particular educational stage, and which have a significant impact on their educational careers.
V literatuře se tyto testy označují jako sumativní testy nebo „hodnocení učení“.
In the literature these tests are also referred to as summative tests or the 'assessment of learning'.
Jejich výsledky slouží jako podklad pro udělení osvědčení nebo k tomu, aby se přijala důležitá rozhodnutí týkající se diferenciace žáků, k výběru další školy nebo postupu z jednoho ročníku do druhého.
Their results are used to award certificates or to take important decisions concerned with streaming, school choice or progression from one year to the next, etc.
Druhá výrazná skupina celostátních testů je primárně zaměřena na monitorování a hodnocení škol a/nebo vzdělávacího systému jako celku.
The second distinct group of national tests are primarily intended to monitor and evaluate schools and/or the education system as a whole.
Za „monitorování a hodnocení“ se zde považuje proces sbírání a analyzování informací za účelem kontroly výkonu ve vztahu k uloženým cílům a přijetí nápravy tam, kde je to nutné.
‘Monitoring and evaluation’ here refers to the process of collecting and analysing information in order to check performance in relation to goals and to take corrective action where necessary.
Výsledky celostátních testů se používají jako indikátory kvality výuky a výkonů učitelů, ale také k posouzení celkové efektivity vzdělávací politiky a praxe.
National test results are used as indicators of the quality of teaching and the performance of teachers, but also to gauge the overall effectiveness of education policies and practices.
Třetí skupina celostátních testů jsou testy, které mají přispět k procesu učení jednotlivých žáků tím, že identifikují jejich specifické vzdělávací potřeby, kterým se a přizpůsobí výuka.
A third group of national tests are mainly for the purpose of assisting the learning process of individual pupils by identifying their specific learning needs and adapting teaching accordingly.
Tyto testy se odvíjejí od myšlenky „hodnocení pro učení“ a mohou být obecně definovány jako „formativní hodnocení“.
These tests are centred on the idea of 'assessment for learning' and may be broadly described as 'formative assessments'.
Zpráva se skládá ze tří kapitol, dále souhrnu klíčových otázek a přílohy obsahující tabulky jednotlivých zemí.
The report consists of three chapters, a summary of key issues and an annexe containing country tables.
Kapitola 1 nazvaná „Hodnocení žáků v Evropě - kontext a zavádění celostátního testování“ poskytuje přehled rozvoje celostátního testování v posledních desetiletích a hlavních příčin jeho stále širšího využívání.
Chapter 1 entitled 'pupil assessment in Europe – the context and emergence of national testing' provides an overview of the development of national testing over recent decades and the underlying reasons for its increasing use.
Kapitola 2 „Cíle a organizace celostátního testování“ obsahuje podrobné informace o účelu takového testování a podmínek, za nichž se provádí, včetně údajů o jeho četnosti, testovaných předmětech, typech otázek, využití informační a komunikační technologie (IKT) a odpovědných institucí atd.
Chapter 2 on the 'aims and organisation of national testing' contains detailed information about the purpose of such testing and the conditions under which it is undertaken, including its frequency, subjects tested, types of questions, the use of information and communication technology (ICT) and bodies responsible, etc.
Kapitola 3 „Využití a dopad výsledků celostátních testů“ zkoumá to, k jakým účelům jsou výsledky testů využívány na úrovni jednotlivých žáků, škol, místních úřadům a celého vzdělávacího systému, se zvláštním zaměřením na systém informování o výsledcích testů.
Chapter 3 deals with the 'uses and impact of national test results'.
Dopad celostátních testů je rozebírán v případě zemí, které již uspořádaly celostátní výzkumy, nebo u nich proběhla debata odborníků na toto téma.
It examines the use made of test results for purposes relating to individual pupils, schools, local authorities and the entire education system, with a special focus on the arrangements for reporting results.
Detailní popisy kontextu a organizace celostátních testů ve většině zúčastněných zemí jsou také dostupné na webových stránkách Eurydice.
In addition, detailed descriptions of the context and organisation of national tests in the majority of participating countries are available on the Eurydice website.
2 se dopadu celostátních testů provedeného nezávislým odborníkem ().
2 expert (
Srovnávací analýza vychází z reakcí jednotlivých národních oddělení Eurydice na tento návod.
The comparative analysis is based on responses to this guide from Eurydice National Units.