natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Smlouva pokrývá všechny sféry činnosti školy a její uzavření je nezbytnou podmínkou pro poskytnutí finanční dotace z veřejných zdrojů.
The contracts cover all fields of activity and are necessary in order to receive public funds.
Úřední předpisy na Maltě vypracování strategického plánu od tamdotace je však do značné míry na předložení takového plánu závislé.
Official regulations do not oblige the University of Malta to establish a strategic plan; however, state funding is dependent to a significant degree on the presentation of a strategic plan.
Ve všech ostatních zemích je strategický plán pro všechny vysoké školy povinný a různým způsobem se uplatňuje jako nástroj regulující vztah mezi institucí a státem.
An institutional strategic plan is obligatory in all other countries and it is used in various ways as an instrument in the relationship between the HEIs and the State.
V Rakousku a ve Finsku uzavírají jednotlivé vysoké školy se státem tříleté výkonové smlouvy, v nichž musejí uvést konkrétní cíle svého působení.
In Austria and Finland, HEIs enter into performance agreements with the Ministry every three years and must provide strategies that specify the objectives of the university operations.
V Estonsku je předložení plánu komplexního rozvoje jednou ze závazných podmínek zřízení univerzity.
In Estonia, a comprehensive development plan is one of the mandatory requirements for the establishment of a university.
V Lotyšsku a na Islandu je strategický plán podmínkou získání státní akreditace.
In Latvia and Iceland, a strategic plan is required in order to achieve state accreditation.
Počínaje akademickým rokem 2007/08 je v Portugalsku strategický plán podmínkou zřízení nové vysoké školy a normálního fungování každé již existující instituce.
In Portugal, as of 2007/08 a strategic plan is required in order to establish any new institution and for the normal operation of any existing institution.
vypracování strategického plánu od univerzit nevyžadovalo
Until recently, universities in Greece were not required to develop strategic plans.
0 07 jsou však univerzity povinny vypracovat nejen podrobný čtyřletý plán počtu pracovníků ůbec.
Based on the new law of 2007, universities are now obliged to elaborate detailed four-year plans not only for the planning of teaching and scientific staff positions but also for the overall economic development of the institutions.
Navíc musejí každoročně ve výuce a výzkumu, nýbrž plán celkového ekonomického vývoje školy vzpracovávat výroční zprávy.
Annual progress reports are also required.
vychází ministerstvo ze strategického plánu školy p ři určování množství prostředků, které jí
In Luxembourg, the strategic plan is used by the Ministry to determine the amount of public funds allocated to the institution.
V Norsku používají výsledkově orientované plánování veškpovinnost stanovil zákon, nebo ještě déle.
All state institutions in Norway have been using result-oriented planning since 1990, when it became required by law, or before.
Ve většině zemí, kde je zpracování strategického plánu pro vysoké školy povinné, musí být plán v souladu s národními prioritami či s oficiální státní politikou v oblasti vysokého školství.
In most countries where HEIs are required to develop a strategic plan, the institutional plans must align with national priorities or official strategic policies for higher education.
V takových případech se národní či regionální strategická politika obvykle opírá jak o celostátní či regionální záměry a cíle, tak
In these cases, national or regional
Správa ařízení vysokéhoškolství v Evropě o informace získané od samotných škol.
Higher Education Governancein Europe strategic policies are typically based on information drawn from the institutions as well as national or regional priorities and objectives.
A školy musejí naopak ve svých strategiích a rozvojových plánech brát v úvahu nejen vlastní potřeby, zdroje a omezení, nýbrž i národní či regionální kontext.
In turn, the institutions must frame their strategies and development plans within the national or regional context while taking into consideration their particular institutional needs, resources, and limitations.
Ve většině zemí, kde je strategický plán povinný, s výjimkou Dánska, Estonska, Španělska, Lotyšska, Nizozemska a Švédska, úřední pokyny také stanoví, jak se má plnění plánu kontrolovat.
In all countries where a strategic plan is obligatory, official regulations also stipulate how the implementation of the plan is monitored, except in Denmark, Estonia, Spain, Latvia, the Netherlands and Sweden.
Další informace o národních strategických plánech obsahuje 1. kapitola.
For additional information on national strategic plans, see Chapter 1.
Externí regulace poskytováníinformací a průhlednosti
External regulations oninformation sharing and transparency
I když jsou vysoké školy autonomní, jsou příjemci veřejných prostředků a poskytovateli veřejných služeb.
Although they are autonomous, HEIs are providers of public services and the beneficiaries of public funds.
Veřejnost a zejména poskytovatele veřejných prostředků proto zajímá, co se ve školách děje.
As such, the public, and especially the funding providers, have a vested interest in knowing what goes on within the institutions.
V každé zemi se na jednotlivých vysokých školách požaduje, aby pravidelně předkládaly výkaz o své činnosti.
Methods of information sharing vary, but HEIs in every country are required to give regular accounts of their activities.
Ve většině zemí se od vysokých škol vyžaduje podávání výroční zprávy, kterou obvykle připravuje a předkládá ministerstvu nejvyšší vedoucí pracovník .
An annual report is required in most countries, usually prepared and presented to the Ministry by the executive head of the institution.
I když tyto výroční zprávy mnohdy obsahují informace i o hospodaření školy, slouží především jako nástroj, jímž instituce skládá účet ze své činnosti vzdělávací a z jiných činností (údaje o kontrole finančního hospodaření obsahuje 3. kapitola).
Although many annual reports include information on the institutional budget, they are used primarily as an accountability tool for educational and other activities (for information on financial accountability, see Chapter 3).
Standardní součástí výročních zpráv bývají informace o vzdělávacích a jiných činnostech, o službách poskytovaných studentům a o studentských aktivitách, personální údaje a informace o mezinárodních stycích.
Annual reports typically include information on educational and other activities, students and student services, staff, and international relations.
V některých zemích výroční zprávy obsahují i zhodnocení dosažených výsledků, informace o aktuálním stavu plnění strategického plánu, o finančních zdrojích a o hospodaření s finančními prostředky.
In a number of countries, the annual reports may include an assessment of results achieved by the institution, an update on progress with regard to the institutional strategic plan, a summary of resources, and information on finances.
Kromě výroční zprávy dodávají vysoké školy v Nizozemsku informace o vzdělávací činnosti (o nových programech atp.), o výzkumných aktivitách, o studentech a o pracovnících školy, o míře graduace, o systémech zajišťování kvality, o mezinárodních kontaktech, bydlení, fakultních nemocnicích (pokud existují) a o finančních prostředcích.
In addition to the accounting report, HEIs in the Netherlands submit information on education (new programs, etc.), research, students, personnel, graduation rates, quality assurance systems, international policy, housing, academic hospitals (when relevant) and finances.
V Rakousku předkládají univerzity ministerstvu každoročně zprávu o činnosti spolu se zprávou o intelektuálním kapitálu, o sociálních cílech, záměrech a strategiích, jakož i o výstupech a výsledcích aktivit zahrnutých do výkonové smlouvy.
Universities in Austria submit an annual performance report to the Ministry, as along with a report on intellectual capital, social goals, objectives and strategies, as well as outputs and impacts of processes set out in the performance agreement.
Výroční zprávy vysokých škol v Portugalsku obsahují informace o rozvojových plánech a o jejich realizaci, analýzu správy a finančního hospodaření,přehled disponibilních zdrojů a jejich využití, informace o splněných cílech, popis změn ve skladbě akademických a neakademických pracovníků, údaje o počtu studujících a nově přijatých studentů a o studijní úspěšnosti.
Annual reports in Portugal include information on development plans and their implementation, an analysis of administration and finances, inventory of available resources and their utilisation, indication of objectives already attained, description of changes in academic and nonacademic staff, data on admission, enrolment and students’ scholastic success.
R um unsku je klíčový dokument, o nějž se opírá její financování; zahrnuje informace o dosažených cílech, počtu studentů, počtu pracovních míst ve výuce a v administrativě, o rozpočtu, vybavení, výzkumných projektech, publikacích,mezinárodních kontaktech, poradenských a posudkových službách, experimentálních projektech atp.
The annual report in Romania is a key document for the financing of HEIs and includes information on the attainment of objectives, enrolment data, teaching and administration posts, institutional budget, facilities, research projects, publications, international relations, counselling and guidance, experimental units, etc.
Ve S pojeném krá l ov st ví probíhá během určitého období každého roku výměna dokumentů a dialog mezi ěmi, kdo je financují.
In the United Kingdom, documents and dialogue are exchanged between the funding bodies and the HEIs during a specific period each year.
Výměna se týká informací o auditu hospodaření, o plánování a vysokými školami a tvýkonnosti instituce.
The exchange includes audit-related information as well as information on planning and performance.
V Norsku obsahuje výroční zpráva informace o výsledcích, o plnění plánu a o plánech do budoucnosti, a slouží jako podkladový materiál pro každoroční konzultační porady mezi představiteli ministerstva a příslušné instituce.
In Norway, the annual reports include information on results, achievements and future plans and are used as a basis for annual consultative meetings between representatives of the Ministry and the HEI.
Tyto porady jsou důležitým nástrojem kontroly systému a probírají se při nich záměry a cíle činnosti v nadcházejících letech.
The meetings are important for monitoring the system and for setting targets and objectives for the coming years.
V Estonsku musejí všechny vysoké školy dodávat údaje o informací o estonském školství).
All higher education institutions in Estonia are required to submit information regarding students to an electronic database (Estonian Education Information System).
Veškeré statistické p Ministerstva školství a výzkumu se opírají o tento zdroj.
All national statistics and funding from the Ministry of Education and Research are based on that information.
Higher Education Statistics Agency pověřena Agentura pro statistiku vysokého školství (
In the United Kingdom, the Higher Education Statistics Agency (HESA) is the official agency for the collection, analysis and dissemination of quantitative information about higher education.
HESA rovněž působí jako orgán veřejného výkaznictví.
HESA also provides public accountability.
Shromažďované údaje se týkají studentů a jejich uplatnění, pracovníků institucí a financování; slouží k tvorbě různých výkonových ukazatelů, například ukazatelů rozšiřování účasti na studiu, míry studijní úmrtnosti, míry graduace, výzkumných výstupů a zaměstnanosti absolventů.
The data collected covers students, student destinations, staff and finance and is used to provide a set of performance indicators which include: widening participation indicators, non-continuation rates, completion rates, research output and employment of graduates.
V řadě zemí provádějí vysoké školy vlastní hodnocení své činnosti a jeho výsledky zveřejňují.
In several countries, HEIs conduct self-evaluations and publish the results.
K jiným způsobům informování veřejnosti patří: setkávání představitelů školy se zástupci ministerstva, se zástupci orgánů školu finančně podporujících a s představiteli relevantních aktérů na pracovním trhu; informování prostřednictvím internetu; dodávání publikací do univerzitních knihoven; vydávání čtvrtletních přehledů hospodaření, zpráv o studijních programech a zpráv o výsledcích vnějších evaluací.
Other methods of information sharing include: meetings between members of the institution and the Ministry, funding body, or representatives of the labour market; Internet publishing; documentation made available at university libraries; quarterly financial reports; reports on study programmes; and external evaluation reports.
V Belgii – Německém jazykovém společenství využívá vysoká škola pravidelných konzultací se zaměstnavateli svých bývalých studentů k získávání informací užitečných při plánování dalšího vývoje.
In the German-speaking community of Belgium, the HEI consults regularly with employers of former students for feedback on institutional development.
V Dánsku vydalo Ministerstvo vědy, technologie a rozvoje soubor pokynů týkajících se veřejného zpřístupňování informací o soukromém financování výzkumu ve veřejných výzkumných institutucích včetně univerzit.
In Denmark, the Ministry of Science, Technology and Development issued a set of guidelines for public access to private financing of research at public research institutions, including universities.
Podle těchto pokynů musejí veřejné výzkumné instituce každoročně předkládat přehled o soukromých finančních zdrojích výzkumu, který v nich probíhá.
According to the guidelines, public research institutions must provide an annual overview of private financing of research conducted at the institution.
Výroční přehledy musejí být zpřístupněny veřejnosti.
The annual overviews must be made publicly available.
V Estonsku se na profesně zaměřených vysokých školáseminářů a sympozií.
In Estonia, professional HEIs are required to organise regular conferences, seminars and workshops.
V Řecku musejí být výsledkyvnitřních a vnějšíchhodnocení, potvrzené Národním úřadem pro kontrolu kvality, zpřístupněny způsobem zajišťujícím maximální průhlednost.
In Greece, the results of internal and external assessments guaranteed by the National Quality Assurance Agency must be made available in a way most convenient so as to safeguard the maximum transparency possible.
Ministerstvo je rovněž oprávněno vyžádat si údaje o studentech a absolventech vysokých škol.
The Ministry is also permitted to request data on students and graduates.
V Loty š sku zpracovává každá vysoká škola samostatnou výro ční zprávu o spolupráci s jinými vysokými čností.
HEIs in Latvia develop separate annual reports on cooperation among HEIs, state authorities and local government and society.
Zprávy jsou uloženy v její knihovně.
These documents are filed in the institution’s library.
V Rakousku může ministerstvo od univerzit požadovat zabezpečení průběžného automatického pk údajům nezbytným k plánovacím, kontrolním a statistickým účelům a k finančním kalkulacím.
In Austria, the Ministry may require universities to provide ongoing, automated access to data as necessary for the Ministry’s planning, control, statistics and calculation of financial indicators.
Ve Slovinsku shromažďuje údaje o kvalitě vzdělávání prostřednictvím vnějšího hodnocení speciální nezávislý útvar ministerstva – Úřad pro vysoké školství Slovinské republiky – a předává je Radě pro terciární vzdělávání Slovinské republiky.
In Slovenia, data regarding the quality of education is collected through external evaluation by a special independent unit of the Ministry, the Higher Education Office of the Republic of Slovenia, and submitted to the Council for Higher Education of the Republic of Slovenia.
S l ovensku jsou vysoké školy podle zákona o volném p řístupu k informacím povinny poskytovat informace na požádání každému jednotlivci nebo instituci.
According to the law on free access to information in Slovakia, universities must provide information upon request to any individual or institution.
Každá fakulta také každoročně zpracovává vlastní Studijní program s informacemi o studijních programech, kursech, přijímacích podmínkách, zkušebních podmínkách, organizační struktuře a kalendář veškerých akademických činností.
Each faculty also prepares an annual Study Programme with basic information on study programmes, courses, conditions for admission and examination, organisational structure and timetables of all academic activities.
Obr. 2.1: Mechanismus institucionálního plánování a zveřejňování informací, veřejné a státem dotované soukromé vysoké školy, 2006/07 lá n lá n a v a v en í en í in é pr áz pr áz í / án í / án et / jn et / n at eg ic ký p S tr at eg ic ký p S tr
Figure 2.1: Mechanisms of institutional planning and information sharing, public and governmentdependent private higher education, 2006/07 a tion a tion p or te p or te al n al n va lu va lu u n tr y Co u n tr y Co
Se tk áv in te r jinénástroje
Internet/Other
Se tk áv in te r nástroje
Internet/Other
Vnitřní (institucionální) správa
Institutional governance
Správní orgányinstitucí
Institutional governance bodies
Téměř v každé zemi procházejí vysoké školy reformou s rozmanitými cíli a záměry, pokud jde o nové modely jejich vnitřní správy.
HEIs in almost every country have been under reform following the widespread goals and objectives to develop new models for institutional governance.
Jakožto autonomní subjekty jsou dnes vysoké školy v prvé řadě odpovědné za správu a řízení (management) svých financí, aktivit a pracovníků.
As autonomous entities, HEIs currently hold primary responsibility for the governance and management of their finances, activities, and personnel.
Vzdělávací organizace bývaly tradičně řízeny akademiky, vědeckými pracovníky nebo experty na kolegiátní styl řízení.
Educational organisations were traditionally managed by academics, researchers, or experts according to collegiate-style management structures.
Poté, co ve většině zemí vysoké školy převzaly mnohé z řídicích kompetencí, které dříve patřily ministerstvům, se podstatně změnila i struktura jejich vnitřního řízení.
Now that the institutions in most countries have assumed many of the governance responsibilities formerly held by the ministries, the institutional management structures have changed significantly.
Obrázek 2.2 ukazuje hlavní správní orgány vysokých škol v jednotlivých zemích a jejich složení (vnitřní nebo vnější aktéři nebo kombinace obou).
Figure 2.2 shows the main governance bodies of HEIs in each country and indicates whether they are composed of external or internal stakeholders, or have a mixed composition.
Ve všech evropských vysokých školách působí výkonný orgán, nazývaný často rektorát a vedený rektorem, prezidentem či vicekancléřem jakožto nejvyšším vedoucím pracovníkem instituce.
All HEIs in Europe have an executive body, often called the Rectorate and headed by a Rector, President or Vice-Chancellor as the executive head of the institution.
Téměř ve všech institucích existuje také kolegiátní akademický orgán, obvykle nazývaný akademický senát nebo akademická rada či výbor.
Almost all institutions have a collegiate academic body, usually called a senate, academic council or academic board.
Jeho pravomoci se vztahují především na vzdělávací a výzkumné služby školy.
The academic body is primarily responsible for matters relating to the educational and research services provided by the institution.
Za dlouhodobé strategické plánování odpovídá rozhodovací orgán, který také určuje celkové zaměření instituce.
The decision-making body is responsible for longterm and strategic planning and for determining the institutional orientation.
Téměř v polovině zemí přejímá tyto úkoly na sebe akademický orgán, který tak působí jako orgán rozhodovací.
In nearly half of the countries, the academic body assumes these tasks and so serves as the decision-making body.
Ve většině zemí však akademický orgán v těchto důležitých záležitostech rozhodovací pravomoc nemá.
In the majority of countries, however, the academic body does not have authority over these important institutional matters.
V celé Evropě je patrný trend ke zřizování poradního či dozorčího orgánu, který kontroluje či sleduje provozní, vzdělávací a finanční aktivity instituce; jeho členy jsou výhradně nebo většinou externí aktéři.
There is a general trend across Europe toward the introduction of an advisory or supervisory body, which oversees or monitors operational, educational, and financial activities and is composed solely or largely of external stakeholders.
Asi v jedné třetině zemí je tento dozorčí orgán zároveň orgánem rozhodovacím.
In about one third of the countries, the supervisory body is also the decision-making body.
Obr. 2.2: Orgány vnitřní správy ve veřejných a státem dotovaných soukromých vysokých školách, 2006/07
Figure 2.2: Institutional governance bodies in public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Vedoucí pracovník
Executive head
Poradní/dozorčí orgán
Advisory/Supervisory body
Správní rada
Academic Board
Akademická rada Akademická rada
Administrative Council
Správní rada n ul l
Governing Board n u l l
Akademická rada/Vědecká rada
Rector (Executive Board)
Obr. 2.2 (pokračování): Orgány vnitřní správy veřejných a státem dotovaných soukromých vysokých škol, 2006/07
Figure 2.2 (continued): Institutional governance bodies in public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Sbor poradců (*) Rada univerzity
Convention of Advisors (*)
Senát/Akademické shromáždění Senát/Akademická rada
Senate/Academic Council
Univerzitní rada
University Council
Rektor Rektor Rektor Rektor Kancléř; rektor
Rector
Finanční rada null
Financial Board
Univerzitní rada
Council n u l l
Jednotlivé typy správních orgánů jsou podrobněji popsány níže (další informace o pravomocích správních orgánů v jednotlivých zemích jsou uvedeny v příloze ke 2. kapitole).
Each type of governance body is described in greater detail below (for additional information on the responsibilities of governance bodies by country, see the Annexe for Chapter 2).
V každé zemi s výjimkou Řecka a Rumunska jsou členy nejméně jednoho správního orgánu vysoké školy externí aktéři.
External stakeholders participate in at least one governance body at HEIs in every country, except Greece and Romania.
V Německu, v Lotyšsku a v Polsku některé vysoké školy externího aktéra ve správním orgánu nemají.
Not all HEIs in Germany, Latvia and Poland have a governance body that includes external stakeholders.
V rámci reformy terciárního vzd ělávání došlo v německý c h spolkových zemích k částečné změně organizační a administrativní struktury tamních vysokých škol.
As part of the higher education reforms, the German Länder have partly restructured the organisation and administration of HEIs.
Hlavním cílem tohoto opatření je posílit dělnost a rozvojový potenciál jednotlivých institucí převedením části rozhodovacích pravomocí z ministerstva dané spolkové země a z jiných externích orgánů na vnitřní správní orgán instituce nebo na vedoucího pracovníka oddělení (fakulty).
The main aim is to strengthen the capacity to act and the achievement potential of the individual institutions by shifting some of the decision-making competences from the Land Ministry and other external bodies to the institutional governing body or the head of the department.
Za účelem podpory vnitřní správy školy externími odborníky byla podle zákona o vysokých školách téměř ve všech spolkových zemích zřízena jako správní orgán Vysokoškolská rada
In order to support the institutional governance with external expertise, the Higher Education Acts in almost all Länder have established a Governing Board (Hochschulrat) that includes external stakeholders with experience in economics or science.
, jejímiž členy jsou i externí akté ři se zkušenostmi v hospodářství a ve vědě. Tato rada vybírá , dozírá na výkonnou radu a schvaluje školní řád.
The Governing Board selects the members of the Hochschuleitung (University Board), controls the Executive Board and passes the institutional constitution.