natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• poruchami nebo psychózou;
• sleep disorders, resulting from depression, anxietydisorder or psychosis;
• ogami nebo amfetaminy; se při léčbě dr
Problems specifically linked to drug use include:
Současné neuropsychologické a neurobiologické studieavytvořprocesů, vedlo k formulaci hypotéz o interakci mezi choroby. Krvyvolat r mozku a jehoovni (Nestler, 2001).
Recent neuropsychological and neurobiological studies andthe advent of techniques that enable brain processes to bevisualised have made it possible to hypothesise about theinteractions between mental and physical trauma, braindevelopment, drug effects, stress and mental development.The reward system is essential in the development ofaddiction, and addiction is linked to structural changesandadaptation of the brain at micro and macro levels(Nestler,2001).
P oin může snižovat str a intoxikace se také mohou velice podobat téměř jakékolivporuše tohoto druhu (Liappas, 2001).
In addition, substance abuse cancause psychiatric symptoms that are barely distinguishablefrom those of psychiatric disorders (Berthel, 2003), whilesubstance withdrawal or acute intoxication can also mimicalmost any such disorder (Liappas, 2001).
Na depresiasymptomy cyklu intoxikace a abstinence; symptomy, kterédrogy potlačovaly, se pra.
Furthermore,depression and anxiety can be viewed as inherentsymptoms of the intoxication–withdrawal cycle; symptomsthat used to be alleviated by drugs become manifest in thecourse of abstinence or substitution treatment.
obami však her ogy erheul, 2001; Berthel, 2003).
Cannabiscould relieve tension and ecstasy ease social inhibitions(Verheul, 2001; Berthel, 2003).
dispoziciojů proob a poruch osobnosti ataké pokrok voblasti metodikyširměřiojů pr ese mezi uživateli dr a a ou depr esemi oblémy pacientů vsedmi a a depr (Br
The 2002 Irish national report specifically examineddepression among drug users, based on the results ofseveral studies, and concluded that there is a strongassociation between problem drug use, in particular use ofopiates and benzodiazepines, and high rates of depression.German research into the relationship between substancedisorders, depression and suicide concluded that the risk ofsuicide is greatly increased in those with a depressive
kg406445InsideCS 16/11/04 15:38 Page 96 ok 2004: stav drogové problematiky v Evropské unii a v Norsku z (EuroASI) (
kg406439InsideEN 18/10/04 15:55 Page 96
Prevalence komorbidity v rŠzných léÏebných zaùízeních
Prevalence of comorbidity in treatment settings
Tabulka 7 obsahuje podr
Table 7 gives details of some studies of comorbidity indifferent drug treatment and psychiatric settings in Member States as presented in the national reports.
Byla pr evalenci o léčbu drogové c ů převzaté z og vpacienty a uživateli dr v vpopulaci, kterou měli autoři kdispozici pr vprostřo léčbu drstudie uvedené vtomto přehledu nejsou srovnatelné,edstavu.
Data onsubstance disorders in psychiatric settings are not as readilyavailable as data on psychiatric disorders in drug treatmentsettings. Although the studies presented in this review arenot comparable, they do give an indication of the situationin EU countries.
schopnostech a dovednostech autorů, validityaojů a době,kdy byly studie provedeny.
For reasonsdiscussed above, under-diagnosis is likely in many cases.
Vr Zeiglgänsberger (2000) kpsychiatrickou diagnózou uuživatelů drog je porucha% uživatelů drog.%) a psychotické
In a review of different studies, Uchtenhagen and Zeiglgänsberger (2000) concluded that the most commonpsychiatric diagnosis among drug users is personalitydisorder, affecting 50–90%, followed by affective disorder(20–60%) and psychotic disorders (20%).
Řecku a ve Francii došla poruchy (20poruchu nebo poruchu osobnosti – vykazuje 10 až 50%pacientů.
Between 10 and50%of patients exhibit more than one psychiatric orpersonality comorbidity disorder.
Fridell (1991, 1996) ve své ro psychopatologii dr og je ve Franciiojevyřeckém vzorku dil
In a review of international studies on psychopathology indrug-dependent subjects, Fridell (1991, 1996) outlined aclinical picture of comorbidity in drug addiction that hasbeen confirmed by his own studies in Lund, Sweden.
(65–85%), stavy depr%)apsychózy (15%).
Threemain groups of disorders could be identified: personalitydisorders (65–85%), depression and anxiety states(30–50%), and psychoses (15%).
Verheul (2001) ve svém přehledu acy, 1995).
Verheul (2001), in hisoverview of six studies of treated addicts, found thatantisocial (23%), borderline (18%) and paranoid (10%)personality disorders were particularly prevalent.
%) poruch osobnosti.
The sample included a very highproportion of subjects with psychiatric and personalitydisorders (93%).
ogovou pr kombinaci že se prevalence drs
Prevalence — prisons and compulsory treatment
VNorsku byla provedena gender studie mezi osobamis(v85% šlo o uživatele her.Přporuchou a poruchou osobnosti.
In 1999, 23%of problem drug users held at the Vienna Police Detention Centre had psychiatric problems(Dialog, 2000).
Obecně vzato byla u ženprese, oblému u
The relapse rate among drug users who
Ve Finsku se podle registru osob przpr roce 1987 na 2130oblémů vroce 2001. P
Treatment periods for opiate usecombined with psychiatric disorders have tripled since1996.
Prevalence – våzeòská populace a odsouzenípodstupující povinnou léÏbu roku 1996 ztr o og, og, je mezi
This is consistent with the increase in drug use,although no direct causality is suggested.
Irsku se od roku 1990 do rokuog do uzavř
In Ireland, therate of first admissions of drug users to inpatient psychiatricservices increased almost fourfold between 1990 and2001.
Tabulka 7: Prevalence komorbidity v léÏebných zaùízeních v rŠzných zemích EU
Table 7: Prevalence of comorbidity in treatment settings in various countries of the EU
Deprese: 50 %Poruchy osobnosti: 43 %
Schizoid, paranoid, schizotypal: 86%Depression: 50%Personality disorders: 43%
Poruchy osobnosti: 14 %Deprese: 7 %Neurotické poruchy: 6 %P
Personality disorders: 14%Depression: 7%Neurotic disorders: 6%Eating disorders: 5%
Věznice a léčebné služby
Opioid-dependent men
Údaje nejsou k dispozici
Spanish national
) léčeben, vyjma detoxikace(1996–2002)
Patients previously in contact with psychiatric services excluding detoxification (1996–2002)
Údaje nejsou k dispozici
Dutch population n.a.
Různé léčebné služby(př
Austrian national
73 %Deprese: 72 %Somatizace: 60 %
Obsessive–compulsive disorders: 73%Depression: 72%Somatisation: 60%Paranoid ideation: 58%
Nemocnice
Hospitals
Psychotické poruchy: 32 %PNeurotické poruchy: 10 %Poruchy osobnosti: 29 %
Paranoid ideation: 58%Psychotic disorders: 32%Mood disorders: 28%Neurotic disorders: 10%Personality disorders: 29%
Výroční zpráva za rok 2004: stav drogové problematiky v Evropské unii a v Norsku sužíváním drog neléčí (Weaver a kol., 2003).
Annual report 2004: the state of the drugs problem in the European Union and Norway have served prison sentences is high, and there isincreasing recognition that incarceration can contribute to aworsening of mental health problems.
Tytogeneralizace samozřejmě nevylučují, že některápsychiatrická zařízení a služby pro léčbu drogovézávislosti dosahují u pacientů sdiagnózou komorbidityvelmi dobrých výsledků.
The situation is evenmore dramatic in longterm and high-security prisons.
a72% vězněných mužů a 83% žen někdy ve svémživotě užívali drogy (Hannon a kol., 2000).
In Sweden, between 72%and 84%of adults incompulsory drug treatment were found to suffer frompsychiatric problems in addition to being substance abusers(Gerdner, 2004).
Vroce 1999mělo 23% problematických uživatelů drog umístěných vevazební věznici vídeňské policie psychické problémy(Dialog, 2000).
Of 46 substance-dependent girls incompulsory care for children and young people, two thirdshad psychiatric diagnoses or personality disorders (Janssonand Fridell, 2003).
Ve Švédsku bylo zjištěno, že 72 až 84% dospělýchobčanů podstupujících povinnou protidrogovou léčbu mánavíc psychické problémy (Gerdner, 2004).
from drug treatment because of their mental problems. In Spain, for example, most psychiatric services exclude clientswith substance disorders and their staff members have noappropriate training.
U dvou třetinze 46dívek podstupujících povinnou léčbu drogovézávislosti vzařízeních pro děti a mladistvé byla stanovenapsychiatrická diagnóza nebo u nich byly zjištěny poruchyosobnosti (Jansson a Fridell, 2003).
A survey among Austrianpsychotherapists revealed that only some are willing toadmit drug-addicted patients as clients (Springer, 2003).From Italy it is reported that there are no clear rules for thereferral of clients from drug treatment services to mentalhealth services and that there is resistance in mental healthservices because of lack of expertise.
Podobně mohou být klienti vyloučenizléčby drogové závislosti, protože trpí duševnímiproblémy.
In Greece, 54%of drug-treatment programmes do notadmit drug users with psychiatric disorders.
Ve Španělsku například většina psychiatrickýchzařízení odmítá léčit klienty sporuchami spojenýmisužíváním návykových látek a jejich personál nenípatřičně vyškolen.
In drug-freeresidential treatment in Slovenia, and also in othercountries, treatment programmes require patients to bedrug-free as a condition for admission.
Vprůzkumu postojů rakouskýchterapeutů ktéto otázce jen někteří respondenti uvedli, žejsou ochotni léčit klienty sdrogovou závislostí (Springer,2003).
In the case of dualdiagnosis patients, this presents a serious obstacle, ascomplete abstinence would require the termination of othertreatments, which is not always possible.
I v Norsku je přechod zpéče nízkoprahových služeb prodrogově závislé do péče psychiatrických zařízení obtížný.
The international literature describes three service deliverymodels for the treatment of co-morbidity:
Jednou zhlavních překážek stanovení diagnózy a léčbykomorbidity je skutečnost, že pracovníci psychiatrickýchzařízení toho obecně ví málo o léčbě drogové závislostiapracovníci zařízení pro péči o drogově závislé tohozase většinou ví jen málo o psychiatrii.
One of the main obstacles to the diagnosis and treatment ofco-morbidity is the fact that psychiatric staff generally havelittle knowledge of drug treatment and drug-treatment staffgenerally know little about psychiatry.
Paradigmata těchtodvou specializací se dosti liší: jedno je založeno nadisciplinách lékařské vědy, druhé na psychosociálníchmetodách a teoriích.
The paradigms of thetwo specialties are quite different: one is based on thedisciplines of medicine and science, the other onpsychosocial methods and theories.
Filozofie péče o duševní zdraví senavíc obvykle zabývá především zachováním bezpečíjednotlivých občanů a veřejnosti, zatímco zařízení prodrogově závislé od svých klientů očekávají, že budou dourčité míry motivováni ktomu, aby podstoupili léčbu.
Additionally, thephilosophy of mental health services is usually concernedprincipally with preserving the safety of individuals and thepublic, whereas addiction services expect clients to bemotivated, to some degree, to attend treatment.
Tatorozdílná východiska často brání globálnímu, ucelenémuvnímání tohoto problému.
Thesedifferent points of departure often prevent a global,integrated perception.
VŘecku je zúčasti na programech léčby drogovézávislosti vyloučeno 54% uživatelů drog trpících duševníporuchou.
1.Sequential or serial treatment. Psychiatric and substancedisorders are treated consecutively and there is littlecommunication between the services.
Ve Slovinsku a dalších zemích vyžadují některéspecializované ústavní léčebny, kde je zakázáno užívatjakékoli drogy (tak zvaně „bezdrogové“ léčebny), aby seléčebných programů účastnili pouze ti pacienti, kteříneužívají žádné návykové látky.
Patients usuallyreceive treatment for the most serious problems first,and, once this treatment is completed, they are treatedfor their other problems.
Pro pacienty sduálnídiagnózou takováto praxe představuje vážnou překážku,protože jejich naprostá abstinence by vyžadovalaukončení jiné léčby, což není vždy možné.
However, this model may alsolead to patients being passed between services, with noservice being able to meet their needs.
Vmezinárodní literatuře jsou popsány tři modelyposkytování služeb při léčbě morbidity:
As discussed above, both psychiatric teams and substanceservices regularly fail to identify significant numbers ofpatients with co-morbidity.
1.Sekvenční neboli sériová léčba.Duševní poruchaaporucha spojená sužíváním návykových látek se léčíodděleně od sebe, jedna po druhé, a služby, kterétuto léčbu poskytují, spolu příliš nekomunikují.
When patients with dualdiagnosis seek treatment, their acute psychiatric syndromesare often mistaken for substance-induced symptoms or,conversely, withdrawal or intoxication phenomena aremisinterpreted as psychiatric illness.
Obvyklese léčí nejprve nejzávažnější problémy pacientůateprve po skončení této léčby se věnuje pozornostjejich dalším problémům.
Too often, mentalhealth workers are inclined to send people with comorbidity to addiction care and workers in addiction carepromptly send them back — or vice versa.
Tento model však může véstktomu, že různá zařízení si pacienty předávajíažádné znich není schopno řešit jejich potřeby.
These generalisations do not, of course,exclude the fact that some psychiatric and drug servicesachieve very good results with patients with co-morbidity.
Jak bylo uvedeno výše, psychiatři i odborníci zabývajícíse problematikou užívání návykových látek obvyklenedokáží identifikovat velké množství pacientůskomorbiditou.
3.Integrated treatment. Treatment is provided within apsychiatric or a drug treatment service or a special comorbidity programme or service.
2.Paralelní léčba.Léčí se současně dvě různé poruchy,přičemž služby pro klienty, kteří mají problémysdrogami, a služby duševního zdraví spolupracují
The actuality of comorbidity treatment in the EU, asdescribed in the national reports, is not easily categorised
Vybrané téma 3: Komorbidita a o léčbu těchto dvou
Selected issue 3: Comorbidity persons because of the risk of combined addiction, e.g. toheroin and benzodiazepines, but this view is beginning tobe reconsidered (e.g. Popov, 2003).
3.Integrovaná léčba.
Parallel treatment into these three groups.
Léčbu poskytuje psychiatrické současné době však10–20% klientů protidrogové léčby vČeské republiceedepisuje psychiatr, což by předněkolika lety bylo nemyslitelné.
Integrated treatment is seen as themodel of excellence, but it is a standard that is difficult toachieve.
Také vŘecku je veliceo problémy sdrogami program nebo služby pro léčbu komorbidity. Pacientiv.
Relevant research usually comes from outside Europe.
tr ogovou ené estné činnosti oblému prevenci rna ř(Abdulrahim, 2001).
However, more than halfof Dutch dual diagnosis patients believe that such agreementsdo not result in improved care (Van Rooijen, 2001).
ozdělit léčbu komorbidity ve Španělsku pečuje o uživatele drog obvykle systémo léčbu droblémů a kpsychiatrické
In Luxembourgand in Norway, specific measures have been initiated bypsychiatric services to reach individuals in the early stagesof schizophrenia, many of whom have serious substanceabuse problems, as research indicates that early treatmentimproves the prognosis.
Vev edstavuje však farmakoterapii vzhledem k obvykle propu. Autoři australskéhoojektu pro léčbu komorbidity (National Comorbidity Project) (Commonwealth Department for Health literatury k ehodnocovat (např.
In Luxembourg and Austria, drug treatment staff may followup their clients who have been referred to psychiatrichospitals.
přoprospěšnosti integrované léčby osob sjak prdroblémů (Drake a kol., 1998).
Integrated treatment
SekvenÏní léÏba oogy za léčbu téhož klienta, se zjevně v eason,
In Spain, drugusers are normally cared for within the drug treatment systemand referrals to psychiatric services are made only whendisorders are so severe that hospitalisation is necessary.
2002), Va ostř e jejichž klienty jsou lidé s nebo pr oboru protidrogové terapie by zde měli pracovat externě. Vvytvoř o srpřapacientů s enie, z an Rooijen, 2001).
In most countries there are only a few specialised integratedprogrammes or units for comorbidity patients and theavailability is far from meeting the demand, as Table 8,which shows available information, demonstrates.
Tabulka 8: Zaùízení poskytující integrovanou léÏbu v rŠzných evropských zemích
Table 8: Integrated treatment services in various European countries
Zaùízení poskytující integrovanou léÏbu
Integrated treatment services
Vytváření služeb integrované léčby v realizační fázi
Development of integrated services in the feasibility phase
První iniciativy před 20 lety.
First initiatives 20 years ago.
Dostupnost integrované léčby je dosud nedostatečná.
The availability of integrated treatment is still inadequate
Jeden integrovaný program byl zahájen v roce 1995 a poskytuje dvě různé alternativy léčby podle závažnosti psychiatrické poruchy.
One integrated programme started in 1995 and provides two different treatment options, according to the severity of the psychiatric disorder.
Dosavadnívýsledky jsou pozitivní.
Results havebeen positive
V roce 2002 mělo 185 center v péči 4 803 komorbiditních klientů.
185 centres cared for 4 803 comorbidity clients in 2002.
Jedna specializovaná jednotka integrované péče v Katalánsku a jedna terapeutickákomunita v Kantabrii pro komorbidní pacienty, kteří potřebují ústavní léčbu.
One specialised integrated unit in Catalonia and one therapeutic community in Cantabria for comorbidity patients needing residential treatment
Dvě specializovaná oddělení pro integrovanou léčbu hospitalizovaných pacientů.
Two specialised integrated inpatient treatment wards.
Probíhá vyhodnocení s cílem vypracovat postupy nejlepší praxe.
Process evaluation to develop best practice is ongoing
Zařízení pro léčbu drogové závislosti spolupracující s blízkou psychiatrickou klinikou; někteří nemocniční psychologové v tomto zařízení pracují.
Cooperation between drug service and a nearby psychiatric hospital; some of the hospital psychologists work in the drug treatment facility.
Klientizůstávají v péči zařízení léčby závislosti a jsou doporučováni k hospitalizaci pouze v případě, že se symptomy jejich onemocnění výrazně zhorší.
Clients stay in drug treatment and are referred to the hospital only if psychiatric symptoms become too severe
Několik služeb integrované léčby v různých komunitních zařízeních.
Several integrated services in different community settings.
Zaměstnávají několik lékařů zabývajících se léčbou o pacienty s podvojnoudiagnózou, kteří pracují v zařízeních pro léčbu drogové závislosti nebo v týmech z oblasti péče o duševní zdraví.
Several dual diagnosis practitioners appointed, based in addiction services or in mental healthteams
Jeden integrovaný projekt realizovaný v psychiatrickém zařízení v Oslu.
One integrated project attached to a psychiatric centre in Oslo.
Následná péče a vyhodnocení po dobu až dvou let s důrazem na řešenízákladních potřeb klientů, jako je bydlení, zaměstnání, vyřizování žádostí o sociální dávky a sociální vztahy.
Follow-up and evaluation for up to two years, focusing on basic needs such as housing, work, social benefits and social relations
Ne všichni psychiatři, kteří pracujívoblasti léčby závislostí, však mají odborné znalostiakvalifikaci nutnou pro léčbu uživatelů drog a vmnohapřípadech potřebují další specifický výcvik.
In Spain, since 2002, general practitionersworking in drug treatment have been able to obtain the title‘specialist in psychiatry’ if they pass an exam and havedocumented experience of working with patients withmental disorders.
co jsou doporučeni k hospitalizaci vpsychiatrickéléčebně.
In Portugal, it is mandatory foraccreditation and certification for a treatment centre tohave at least one psychiatrist on the staff.
Pravidla platná ve Velké Británii kladou důraz nazapojení odborníků na léčbu drogových závislostí aodborníků na duševní zdraví do plánování péče o klientysduální diagnózou, vzájmu stanovení priorit postupuléčby (Department of Health, 2002a).
However, not allpsychiatrists working in drug treatment services have thespecialist knowledge and training necessary to treat drugusers and further specific training may be necessary.
Podle tohoto modelu se léčbou obou typů poruch zabývájeden tým.
The treatment of clients with comorbidity is characterisedby many problems and is extremely demanding on staffand often unrewarding.
Výhodou je, že se klientovi nedostává dvojíhorozporuplného „sdělení“ (pokynů, rad apod., které sivzájemně odporují).
Clients are often difficult to managebecause of their disruptive and aggressive social behaviour,especially those with the more ‘dramatic’ type of personalitydisorders, and their emotional instability.
Vněkterých zemích tuto integraciztěžují oddělené administrativní systémy (např. ve Španělsku) nebo různé systémy financování (např. v Německu).
Resistance to orfailure to comply with treatment rules and requirements, forexample keeping appointments or taking medication, iscommon and the disillusion this causes is made worse byunrewarding personal relationships.
Ve většině zemí existuje jen několik málo specializovanýchprogramů nebo jednotek pro léčbu komorbidních pacientůajejich nabídka zdaleka neuspokojuje poptávku, jak ukazujetabulka 8, obsahující dostupné informace tohoto druhu.
Success is generallylow and drop-out rates high, which makes treatment timeconsuming and costly, as well as frustrating for staff, who,not surprisingly, often experience impatience, suppressedaggression and symptoms of burn-out.
Case management jakožto metoda koordinace léčby,scílem zajistit klientům individuální sekvenční nebosimultánní péči a pomoci jim orientovat se vsystémuléčebných služeb, se vzemích EU zřejmě příliš nepoužívá.Ve Francii se podle dostupných zpráv zavádí systémspolupráce mezi zařízeními pro léčbu závislostíapsychiatrickými zařízeními, scílem společně organizovatpřijímání klientů a case management pro pacienty trpícíduševními poruchami a závislostí na návykových látkách;tato spolupráce se však často omezuje na jednotlivépřípady.
In spite of this difficult situation, professionals are constantlysearching for and developing more effective approaches.Regular, interdisciplinary case discussions and intensivecooperation could remedy the mutual lack of understandingamong staff.
VLucembursku a Nizozemsku si odborníciuvědomili, že case management je nejúčinnější metodouléčby pacientů sduální diagnózou, ale také metodounákladnou, časově náročnou a vyžadující specifickouodbornou kvalifikaci.
Such endeavours provide everyone involvedwith more detailed information about clients and facilitatethe development of best practice or strategies for care.
Vněkterých zemích se nicméněuplatňuje typ case managementu známý pod názvem„asertivní komunitní léčba“ (viz níže).
Thequality of treatment is the most important factor inachieving positive results.
Léčba klientů skomorbiditou se vyznačuje mnohýmiproblémy, klade velké nároky na personál a často jenevděčná – vynaložené úsilí neodpovídá výsledkům.Klienty, zvláště ty, kteří trpí „dramatičtějším“ typemporuchy osobnosti, není snadné zvládnout, protože sechovají rozvratnicky a agresivně a jsou citově labilní.Běžně se stává, že se brání léčbě, nedodržují její pravidla
Case management as a method of coordinating clients’treatment to ensure individualised sequential orsimultaneous care as well as helping clients find their waythrough the treatment system appears to be infrequent inthe EU.
Nejběžnější způsob implementace modelu integrovanéléčby spočívá vtom, že zařízení pro léčbu závislostízaměstnávají psychiatry nebo že naopak specialisté naproblematiku závislostí pracují vpsychiatrickýchzařízeních.
From France it is reported that cooperation betweendrug treatment and psychiatric services is being establishedwith a view to organising joint admissions and casemanagement for patients with psychiatric disturbances andaddictions; however, such collaboration is often limited to aparticular case.