natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„Evropské společenství“ (ES).
Treaty (Maastricht) renamed it simply ‘the European Community’ (EC).
Když se platnost Smlouvy o ESUO v roce 2002 blížila ke svému konci, byly úkoly v odvětví uhlí a oceli postupně převáděny do jiných smluv.
As the ECSC Treaty approached expiry in 2002, responsibilities for coal and steel were progressively merged into other Treaties.
å Smlouva o založení Evropského společenství uhlí a oceli (ESUO), která byla podepsána dne 18. dubna 1951 v Paříži, vstoupila v platnost dne 23. července 1952 a vypršela dne 23. července 2002.
å The Treaty establishing the European Coal and Steel Community (ECSC), which was signed on 18 April 1951 in Paris, came into force on 23 July 1952 and expired on 23 July 2002.
5 å Smlouva o založení Evropského hospodářského společenství (EHS), která byla podepsána dne 25. března 1957 v Římě a vstoupila v platnost dne 1. ledna 1958.
T H å The Treaty establishing the European Economic Community (EEC), which was signed on 25 March 1957 in Rome and came into force on 1 January 1958.
Bývá často označována jako „Římská smlouva“.
It is often referred to as ‘the Treaty of Rome’.
R å Smlouva o založení Evropského společenství pro atomovou energii (Euratom), která byla podepsána v Římě společně se Smlouvou o EHS.
O å The Treaty establishing the European Atomic Energy Community (Euratom), which was signed in Rome along with the EEC Treaty.
Smlouvy jsou základem všeho, co EU dělá.
The Treaties are the basis for everything the EU does.
Byly změněny, kdykoli se k Unii připojily nové členské státy.
They have been amended each time new member states have joined.
Smlouvy se rovněž občas pozměňují s cílem reformovat instituce Evropské unie a svěřit jí nové oblasti odpovědnosti.
From time to time the Treaties have also been amended to reform the European Union’s institutions and to give it new areas of
K F JA å Smlouva o Evropské unii (EU), která byla podepsána v Maastrichtu dne 7. února 1992 a vstoupila v platnost dne 1. listopadu 1993.
E EU H å The Treaty on European Union (EU), which was signed in Maastricht on 7 February 1992, and came into force on 1 November 1993.
Bývá často označována jako „Maastrichtská smlouva“.
It is often referred to as ‘the Maastricht Treaty’.
Smlouvy ESUO, EHS a Euratom vytvořily tři „Evropská společenství“, tj. systém společného rozhodování v odvětví uhlí, oceli, jaderné energetiky a dalších významných odvětví hospodářství členských států.
The ECSC, EEC and Euratom Treaties created the three ‘European Communities’, i.e. the system of joint decisionmaking on coal, steel, nuclear power and other major sectors of the member states’ economies.
Společné instituce, založené k řízení tohoto systému, se v roce 1967 spojily v jednu Komisi a jednu Radu ministrů.
The common institutions set up to manage this system were merged in 1967, resulting in a single Commission and a single Council of Ministers.
Policejní a soudní spolupráce v trestních záležitostech
Police and judicial cooperation in criminal matters
Společná zahraniční a bezpečnostní politika
Community domain (most common policy areas)
Kromě své hospodářské úlohy EHS postupně převzalo širokou řadu úkolů, včetně sociální a regionální politiky a politiky životního prostředí.
The EEC, in addition to its economic role, gradually took on a wide range of responsibilities, including social, environmental and regional policies.
Jelikož již nešlo o čistě hospodářské společenství, čtvrtá (Maastrichtská) smlouva přejmenovala Společenství jednoduše na
Since it was no longer a purely economic community, the fourth
Evropská unie je založena na smlouvách.
The European Union is founded on its Treaties.
Její tři „pilíře“ představují různé politické oblasti s různými systémy rozhodování.
Its three ‘pillars’ represent different policy areas with different decisionmaking systems.
Výsledkem nejdůležitějších mezivládních konferencí byly: å Předloha ústavní smlouvy, která byla schválena a podepsána v říjnu 2004, avšak nevstoupila v platnost, neboť nebyla ratifikována všemi členskými státy EU.
It amended the EEC Treaty and paved the way for completing the single market; å The draft Constitutional Treaty, which was agreed and signed in October 2004, but has not come into force, because it was not ratified by all EU countries.
Změnil Smlouvu o EHS a vydláždil cestu k dokončení jednotného trhu; å Lisabonská smlouva, která byla schválena v roce 2007, ale nevstoupí v platnost, dokud nebude ratifikována všemi členskými státy.
E å The Reform Treaty, which was agreed in principle in 2007, but will not come into force until it has been ratified by all member states.
å Amsterodamská smlouva, jež byla podepsána dne 2. října 1997 a vstoupila v platnost dne 1. května 1999.
A å The Treaty of Amsterdam, which was signed on 2 October 1997 and came into force on 1 May 1999.
Rozšířila sdílenou suverenitu na více oblastí, jako je oblast občanských práv, a zavedla užší spolupráci v oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti;
It extended the pooled sovereignty to more areas involving more citizens’ rights, and closer interaction on social and employment policies;
Členské státy EU se shodly na tom, že čisté životní prostředí je jednou z mnoha oblastí, v níž má smysl spojit suverenitu.
A clean environment is just one area of many where EU member states have agreed that pooling sovereignty makes sense.
Rozhodování na úrovni Evropské unie zahrnuje
Decisionmaking at European Union level in-
H různé instituce EU, zejména:
S åthe European Parliament (EP), most EU law-making.
O å Evropský parlament (EP/Parlament), pem spolurozhodování.
I cedure, Parliament shares legislative power
Á E hodování se Parlament s Radou rovnoměrně
I åthe Council of the European Union, and
ÍM dělí o legislativní pravomoc.
C equally with the Council.
IJ å Radu Evropské unie a å Evropskou komisi.
E u åthe European Commission.
Pokud se Rada a Parlament nedohodnou na
If Council and Parliament cannot agree on a
P ská komise, ale přijímá ji Rada a Parlament.
In general, it is the European Commission that proposes new legislation, but it is the Council and Parliament that pass the laws.
V některých případech může Rada jednat samostatně.
In some cases, the Council can act alone.
Svou úlohu hrají i další instituce.
Other institutions also have roles to play.
U navrhovaném legislativním opatření, nový právní předpis není schválen.
R piece of proposed legislation, there will be no new law.
Postup stanoví dvě postupná „čtení“ v každé instituci.
The procedure provides for two successive ‘readings’ in each institution.
Pokud během těchto čtení dojde k dohodě, právní předpis může být schválen.
If an agreement is reached in these readings, the law can be passed.
V opačném případě je návrh předložen dohodovacímu výboru, složenému ze stejného počtu zástupců Rady a Parlamentu.
If not, it will be put before a conciliation committee, composed of equal numbers of Council and Parliament representatives.
Když tento výbor dojde k dohodě, zašle odsouhlasený text znovu Parlamentu a Radě, aby ho mohly konečně přijmout ve formě zákona.
Once this committee has reached an agreement, the agreed text is sent again to Parliament and the Council so that they can finally adopt it as law.
Dohodovací řízení se uplatňuje čím dál tím méně často.
Conciliation is becoming increasingly rare.
Většina právních předpisů přijatá při postupu spolurozhodování se ve skutečnosti přijme při prvním nebo druhém čtení díky dobré spolupráci tří institucí.
Most laws passed in codecision are, in fact, adopted either at the first or second reading as a result of good cooperation between the three institutions.
Tento postup je podrobněji znázorněn v diagramu na následující straně.
The diagram overleaf shows the procedure in greater detail.
Další informace najdete na těchto stránkách: ec.europa.eu/codecision.
For further information, go to ec.europa.eu/codecision
Pravidla a postupy pro rozhodování EU jsou stanoveny ve smlouvách.
The rules and procedures for EU decisionmaking are laid down in the Treaties.
Každý návrh nového evropského zákona se musí zakládat na určitém článku smlouvy, který se označuje za „právní základ“ návrhu.
Every proposal for a new European law must be based on a specific Treaty article, referred to as the ‘legal basis’ of the proposal.
Ten určuje, jaký legislativní postup je třeba zvolit.
This determines which legislative procedure must be followed.
Mezi tři hlavní postupy patří „spolurozhodování“, „konzultace“ a „souhlas“.
The three main procedures are ‘codecision’, ‘consultation’ and ‘assent’.
Postup spolurozhodování
The codecision procedure
Evropské orgány lze jednoduše zaměnit, hlavně z toho důvodu, že velmi rozdílné orgány mají velmi podobné názvy, jako je tomu například v případě tří „rad“.
It’s easy to get confused about which European body is which – especially when very different bodies have very similar names, such as these three ‘councils’.
R U å Označením Evropská rada se rozumí hlavy států nebo vlád všech států EU a předseda Evropské komise.
I å This means the Heads of State or Government of all the EU countries, plus the President of the European Commission.
Zda je členem Evropské rady předseda a/nebo premiér, závisí na politickém systému každé země.
It depends on the political system of each country whether their participant is the president and/or the prime minister.
Evropská rada se v zásadě setkává čtyřikrát do roka, aby dohodla celkovou politiku EU a zhodnotila dosažený pokrok.
The European Council meets, in principle, four times a year to agree overall EU policy and to review progress.
Je nejvyšším orgánem rozhodujícím o politice Evropské unie, proto se její zasedání často nazývají „summity“.
It is the highest level policymaking body in the European Union, which is why its meetings are often called ‘summits’.
Ů å Dříve se nazývala jako Rada ministrů. Tuto instituci tvoří ministři vlád všech států EU.
E E H å Formerly known as the Council of Ministers, this institution consists of government ministers from all the EU countries.
Rada se setkává pravidelně, aby přijala podrobná rozhodnutí a schválila právní předpisy EU.
The Council meets regularly to take detailed decisions and to pass EU laws.
Podrobnější popis její práce je uveden v další části této příručky.
A fuller description of its work is given later in this booklet.
J å Rada Evropy není institucí Evropské unie.
O å This is not an EU institution at all.
Je to mezivládní organizace, jejímž cílem je (mimo jiné) chránit lidská práva, podporovat kulturní rozmanitost Evropy a bojovat proti sociálním problémům, jako jsou rasové předsudky a nesnášenlivost.
It is an intergovernmental organisation which aims (amongst other things) to protect human rights, to promote Europe’s cultural diversity and to combat social problems such as racial prejudice and intolerance.
Vznikla v roce 1949 a jedním z jejích prvních úspěchů bylo vypracování Evropské úmluvy o lidských právech.
It was set up in 1949 and one of its early achievements was to draw up the European convention on Human Rights.
Jejím cílem bylo umožnit občanům uplatňovat podle této dohody svá práva, a proto zřídila Evropský soud pro lidská práva.
To enable citizens to exercise their rights under that convention, it set up the European Court of Human Rights.
Rada Evropy má v současnosti 47 členských států, včetně 27 států Evropské unie, a jejím sídlem je Palais de l´Europe ve Štrasburku (Francie).
The Council of Europe now has 47 member countries, including all 27 European Union countries, and its headquarters is the Palais de l’Europe in Strasbourg (France).
Pokud Parlament požádá o změnu, posoudí Komise všechny změny, které Parlament navrhuje.
If Parliament asks for amendments, the Commission will consider all the changes Parliament suggests.
Pokud přijme některé z těchto návrhů, zašle Radě pozměněný návrh.
If it accepts any of these suggestions it will send the Council an amended proposal.
Postup konzultace se využívá v oblastech, jako je zemědělství, daně a hospodářská soutěž.
The consultation procedure is used in areas such as agriculture, taxation and competition.
Na základě návrhu Komise Rada konzultuje Parlament, Evropský hospodářský a sociální výbor a Výbor regionů.
Based on a proposal from the Commission, the Council consults Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions.
V rámci konzultačního procesu Parlament může:
Under the consultation procedure, Parliament may:
Konečné rozhodnutí připadá Radě, která pozměněný návrh buď přijme, nebo ho dále pozmění.
The decision ultimately rests with the Council, which either adopts the amended proposal or amends it further.
Při tomto postupu i při všech ostatních, pokud Rada změní návrh Komise, musí tak učinit jednomyslně.
In this procedure, as in all others, if the Council amends a Commission proposal it must do so unanimously.
• schválit návrh Komise,• zamítnout ho, nebo• požádat o změnu.
• approve the Commission proposal,
Důležitou roli ve fungování EU hrají tlumočníci.
The EU’s interpreters play a vital role in its work.
Tento postup znamená, že Rada musí získat souhlas Evropského parlamentu před tím, než přijme některá velmi důležitá rozhodnutí.
The assent procedure means that the Council has to obtain the European Parliament’s assent before certain very important decisions are taken.
Postup je stejný jako v případě konzultace kromě toho, že Parlament nemůže změnit návrh: musí ho buď přijmout, nebo zamítnout.
The procedure is the same as in the case of consultation, except that Parliament cannot amend a proposal: it must either accept or reject it.
Přijetí („souhlas“) vyžaduje absolutní většinu odevzdaných hlasů.
Acceptance (‘assent’) requires an absolute majority of the votes cast.
Pro instituce EU pracují úředníci, kteří pochází ze všech členských států EU.
The civil servants who work for the EU institutions come from all EU member countries.
Zabezpečují celou řadu činností a mají různé kvalifikace, najdeme mezi nimi tvůrce politik a manažery, ekonomy, inženýry, právníky, lingvisty, sekretářky a pomocný technický personál.
They cover a wide range of activities and skills, from policymakers and managers to economists, engineers, lawyers, linguists, secretaries and technical support staff.
Musí být schopni a ochotni pracovat v mnohokulturním a mnohojazyčném prostředí, obvykle daleko od své domovské země.
They must be able and willing to work in a multicultural and multilingual environment, usually at quite a distance from their home country.
Pokud se chcete stát úředníkem EU, musíte úspěšně absolvovat náročný konkurz.
To become an EU civil servant you have to pass a tough competitive examination.
Tyto zkoušky jsou organizovány centrálně Evropským úřadem pro výběr personálu (EPSO).
These exams are centrally organised by the European Personnel Selection Office (EPSO).
Další informace jsou uvedeny na adrese:europa.eu/epso
For further information, go to europa.eu/epso
Evropský parlament: hlas lidu
The European Parliament:voice of the people
N každý měsíc plenární zasedání ve Štrasburku, zasedání výborů a další zasedání v Bruselu
Directly elected legislative arm of the EUJune 2009
Prezidentem EP byl v roce 2007 zvolen Hans--Gert Pöttering a tuto funkci bude vykonávat až do voleb v roce 2009.
Hans-Gert Pöttering was elected President of the EP in 2007 and is to hold that post until the 2009 elections.
Evropský parlament (EP) je volen občany Evropské unie, aby zastupoval jejich zájmy.
The European Parliament (EP) is elected by the citizens of the European Union to represent their interests.
Jeho počátky sahají do 50. let 20. století a do období vzniku zakládajících smluv.
Its origins go back to the 1950s and the founding Treaties.
Od roku 1979 jsou jeho členové přímo voleni občany EU.
Since 1979 its members have been directly elected by the citizens of the EU.
Evropský parlament pracuje na třech místech: v Bruselu (Belgie), Lucemburku (Lucembursko) a ve Štrasburku (Francie).
Parliament thus expresses the democratic will of the Union’s nearly 500 million citizens and it represents their interests in discussions with the other EU institutions.
Volby se konají každých pět let a právo volit a kandidovat má každý občan EU bez ohledu na to, v které části EU žije.
Luxembourg is home to the administrative offices (the ‘General Secretariat’).
Parlament tedy vyjadřuje demokratickou vůli téměř 500 milionů občanů Unie a zastupuje jejich zájmy v debatách s ostatními institucemi EU.
Meetings of the whole Parliament, known as ‘plenary sessions’, take place in Strasbourg and sometimes in Brussels. Committee meetings are also held in Brussels.
Poslední volby se konaly v červnu 2004.
The latest elections were in June 2004.
Parlament má 785 členů ze všech 27 zemí EU.
Parliament has 785 members from all 27 EU countries.
Členové Evropského parlamentu nezasedají v národních blocích, ale v celoevropských politických frakcích.
Members of the European Parliament (MEPs) do not sit in national blocks, but in EU-wide political groups.
Zastupují všechny postoje k politickým otázkám a k evropské integraci, od silně profederalistických až po otevřeně euroskeptické.
Between them, they represent all views on political issues and European integration, from the strongly pro-federalist to the openly Eurosceptic.
Počet křesel podle politických skupin k 1. září 2007
Number of seats per political group, as at 1 September 2007
Aliance liberálůa demokratů pro Evropu (ALDE) 104
Alliance of Liberals and Democrats for Europe (ALDE) 104
Zelení/Evropská svobodná aliance (Greens/EFA) 42
Greens/European Free Alliance (Greens/EFA) 42
Evropská lidová strana (křesťanští demokraté) a Evropští demokraté (EPP-ED) 278
European People's Party (Christian Democrats) and European Democrats (EPP-ED) 278
Unie pro Evropu národů(UEN) 44
Union for Europe of the Nations (UEN) 44
Evropská sjednocená levice/Severská zelená levice (EUL/NGL) 41
European United Left- Nordic Green Left (GUE/NGL) 41
Celkem: 785
Total: 785
Nezařazení poslanci a dočasně neobsazená křesla (NI) 13
Non-attached members (NI) 13
24 Malta 18 Německo 24 Nizozemsko 14 Polsko 6 Portugalsko 14 Rakousko 78 Řecko 13 Rumunsko 78 Slovensko 6 Slovinsko 13 Španělsko 9 Spojené království 6 Švédsko 24 Celkem
Austria Belgium Bulgaria Cyprus Czech Republic Denmark Estonia Finland France Germany Greece Hungary Ireland Italy
V některých oblastech (například v zemědělství, hospodářské politice, oblasti víz a imigrační politice) vydává zákony pouze Rada, ale musí je konzultovat s Parlamentem.
In some fields (for example agriculture, economic policy, visas and immigration), the Council alone legislates, but it has to consult Parliament.
Souhlas Parlamentu se navíc vyžaduje u některých důležitých rozhodnutí, např. při přijímání nových zemí do EU.
In addition, Parliament’s assent is required for certain important decisions, such as allowing new countries to join the EU.
Hans-Gert Pöttering, předseda Evropského parlamentu.
Hans-Gert Pöttering, President of the European Parliament.
Parlament rovněž dává podnět k novým právním předpisům tím, že kontroluje roční pracovní program Komise, zvažuje, které nové zákony by byly vhodné a žádá Komisi o předkládání návrhů.
Parliament also provides impetus for new legislation by examining the Commission’s annual work programme, considering what new laws would be appropriate and asking the Commission to put forward proposals.
Parlament má tři hlavní úlohy:
Parliament has three main roles.
Schvalování evropských zákonů – společně s Radou v mnoha oblastech politiky.
Passing European laws — jointly with the Council in many policy areas.
Skutečnost, že EP je přímo volený občany EU, pomáhá zajistit demokratickou legitimitu evropského práva.
The fact that the EP is directly elected by the citizens of the EU helps guarantee the democratic legitimacy of European law.
Když se ujme úřadu nová Komise, jsou její členové navrženi vládami členských států EU, ale nemohou být jmenováni bez souhlasu Parlamentu.
When a new Commission takes office, its members are nominated by the governments of the EU countries, but they cannot be appointed without Parliament’s approval.
Parlament s každým z nich vede jednotlivě pohovor, včetně budoucího předsedy Komise, a pak se hlasuje o schválení Komise jako celku.
Parliament interviews each of them individually, including the prospective Commission President, and then votes on whether to approve the Commission as a whole.
Parlament vykonává demokratický dohled nad ostatními institucemi EU, zvláště nad Komisí.
Parliament exercises democratic supervision over the other EU institutions, and in particular the Commission.
Má pravomoc schválit, nebo zamítnout navrhované komisaře a má právo požádat Komisi jako celek o odstoupení.
It has the power to approve or reject the nomination of commissioners, and it has the right to require the Commission as a whole to step down.
Během svého funkčního období je Komise politicky odpovědná Parlamentu, který jí může vyslovit nedůvěru, a vyžádat si tak její hromadné odstoupení.
Throughout its term of office, the Commission remains politically accountable to Parliament, which can pass a ‘motion of censure’ requiring the Commission’s mass resignation.
Parlament kontroluje společně s Radou rozpočet EU, může tedy ovlivnit výdaje EU.
Parliament shares with the Council authority over the EU budget and can therefore influence EU spending.
Přijímá nebo zamítá celý rozpočet.
It adopts or rejects the budget in its entirety.
Obecněji vykonává Parlament dohled tak, že pravidelně přezkoumává zprávy, které mu
Moreover, MEPs regularly ask the Commission questions which the commissioners are legally required to answer.
Tyto tři úkoly jsou podrobněji popsány níže.
These three roles are described in greater detail below.
zasílá Komise (výroční souhrnnou zprávu, zprávy o plnění rozpočtu atd.). Poslanci Evropského parlamentu navíc pravidelně kladou Komisi otázky, které jsou komisaři ze zákona povinni zodpovědět.
Parliament also monitors the work of the Council: MEPs regularly ask the Council questions, and the President of the Council attends the EP’s plenary sessions and takes part in important debates.
Parlament rovněž sleduje práci Rady: poslanci Evropského parlamentu pravidelně kladou Radě dotazy a předseda Rady se účastní plenárních zasedání EP a zapojuje se do důležitých diskuzí.
Parliament can exercise further democratic control by examining petitions from citizens and setting up committees of inquiry.
Plakát vyzývající Lucemburčany, aby se zúčastnili prvních přímých voleb do Evropského parlamentu v roce 1979.
A poster calling on Luxembourgers to vote in the first direct elections to the European Parliament in 1979.
Parlament a Rada společně rozhodují o každoročním rozpočtu EU.
Parliament’s Committee on Budgetary Control monitors how the budget is spent.
Parlament o něm jedná ve dvou po sobě jdoucích čteních a rozpočet vstoupí v platnost až ve chvíli, kdy ho podepíše předseda Parlamentu.
In addition, the Parliament each year decides whether to approve the Commission’s handling of the budget.
K F JA připraví jeden z členů výborů, označovaný jako „zpravodaj“.
This approval process is technically known as ‘granting a discharge’.
Kromě toho Parlament každoročně rozhoduje, zda schválí nakládání Komise s rozpočtem.
How is the Parliament’s work organised?
å Vlastní plenární zasedání.
å The plenary session.
Každoročně se koná 12 čtyřdenních plenárních zasedání ve Štrasburku a šest dvoudenních zasedání v Bruselu.
Each year, 12 fourday plenary sessions are held in Strasbourg and six two-day sessions are held in Brussels.
Na těchto zasedáních zkoumá Parlament navrhované právní předpisy a hlasuje o pozměňovacích návrzích, než rozhodne o textu jako celku.
At these sessions, Parliament examines proposed legislation and votes on amendments before deciding on the text as a whole.
Jak je práce Parlamentu organizována?
Parliament’s work is divided into two main stages.
Dalšími body na pořadu jednání mohou být sdělení Komise, která uvádějí její záměry v určité oblasti, nebo otázky pro Komisi nebo Radu o tom, co se děje v Evropské unii nebo jinde ve světě.
Other agenda items may include Commission ‘communications’ setting out its intentions in a particular sphere, or questions to the Commission or Council about what is going on in the EU or the wider world.
å Příprava na plenární zasedání.
å Preparing for the plenary session.