natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Program Quick Start je základní součástí Iniciativy pro růst.
The Quick Start programmeis at the very heart of the European Initiative for Growth.
Jeho cílem je podpořit politickýmizávazky i finančními prostředky prioritní investiční projekty celoevropského významu.
Itsets out to mobilise political commitments and resources behind priority investment projectsof European interest.
Pokud budoupředloženy projekty, které splní vymezená kritéria, může se dále rozvíjet. Zatím se ýkát54přeshraničních investičních projektů, které jsou „připraveny ke spuštění“a byly vybrányve spolupráci s Evropskou investiční bankou po důkladném zhodnocení priorit a potřeb podleobjektivních a jasných kritérií, která berou v úvahu potenciální zdroje financování na úrovni Společenství a jednotlivých států.
This programme, which could develop further if other projects keep tothe criteria laid down, covers 54 ‘ready-to-go’ crossborder investment projectschosentogether with the European Investment Bank after in-depth assessment of priorities andneeds based on objective and clear criteria, and taking account of the potential financing sourcesat Community and national levels.
• 31 projektůs rozpočtem 38 miliard EUR do roku 2010 pro přeshraniční sekce dopravní sítě TEN.
• 31 projects with EUR 38 billion until 2010 for crossborder sections of trans-European transport networks.
Není vymezen novýsoubor priorit, ale jsou určeny segmenty, které by mohly být připraveny dotří let.
No new set of priorities but identifies segments ready to go within threeyears.
• 15 projektůs rozpočtem 10 miliard EUR do roku 2010 v hlavních energetických projektech TEN.
• 15 projects with EUR 10 billion until 2010 in key TEN energy projects.
• Celkem 10 miliard EUR ročně(6 miliard EUR z Unie a národních rozpočtů, tedy přibližně0,05 %HDP Unie).
• 8 projects with EUR 14 billion for high-speed and mobile communications networks, R & Dand innovation. • Total of EUR 10 billion per annum (EUR 6 billion from Union and national budget sources,i.e. around 0.05 % of the Union’s GDP).
S podílem veřejného a soukromého financování 60/40.
60/40 split between public and private financing.Private financing needs regulatory reforms and innovative financial tools from the ECbudget and from the EIB Group.
Pro soukromé financování jsounezbytné regulační reformy a inovativní finanční nástroje z rozpočtu ES a ze skupiny EIB.
There is little margin for a further reallocation within theexisting financial perspective.
… zejména do výzkumu a inovace…
… especially in research and innovation …
Obecněbyla opatření na zvýšení objemu investic do výzkumu a na zlepšenípodmínek pro invetování nesourodá a pomalá.
In general, measures to increase the volume of, and improve the environment for, researchinvestment have been fragmented and sluggish.
Kromětoho i přes nepřetržitýpokrok, jakým je například zřízení několikaevropských technologických platforem, nebyl dosud zcela dokončen Evropskývýzkumnýprostor.
Latest available figures (2001) show overall R & D investment in the Union to be approaching 2 % of GDP, but at an average annualgrowth rate of 4 % (1997–2002) which is wholly insufficient to meet the 3 % target by2010. While most Member States and acceding countries have adopted targets for increasing research spending, few of them have been able to translate these into budgetaryterms, and efforts to make spending more efficient are often needed. Furthermore, despite steady progress, such as the setting-up of several European technology platforms, the European research area is not fully developed yet.
Proto je prvním důležitým krokem k dosažení tohoto cíle Akční plán „Investice do výzkumu“, kterýRada přijala v roce 2003 (7).
In this context,the adoption of the action plan for ‘investing in research’ by the Council in 2003 is a first important step towards this goal (7
(7)KOM(2003) 226 v konečném znění, Investovat do výzkumu: akční plán pro Evropu.(8)Zdroj: Třetí evropská zpráva o ukazatelích ve věděa technologii a klíčové údaje za rok 2003.
(7)COM(2003) 226 final, Investing in research: an action plan for Europe.(8)Sources:Third European Report on Science and Technology Indicators and Key Figures 2003.
… a do vzdělávání a odborné přípravy
… and in education and training
Veřejné i soukromé investice do lidského kapitálu jsou nedostatečné. Přestožeúroveňveřejných výdajůna vzdělávání vyjádřená jako procento HDP je v EU (4,9 %) srovnatelná s úrovní výdajůve Spojených státech (4,8 %), a dokonce vyšší
Investment — both public and private — in human capital is still inadequate.Whereas the level of public expenditure on education as a proportion of GDP in the Union (4.9%) is comparable to that in the United States (4.8 %) and even superior to
Poslední studie ukazují, že u typické evropské zeměmůže jeden dodatečnýrok vzdělávání zvýšit agregátní produktivitu o 6,2 %.
Recent studies demonstrate that one additional year of schooling canincrease aggregate productivity by 6.2 % for a typical European country.
zvláštěvýrazné, v Portugalsku činí dokonce 9,2 % (
ment is particularly marked in southern Europe, reaching 9.2 % for Portugal (
Pouhé zvýšení celkové úrovněinvestic do lidských zdrojůvšak nestačí: existujejasná potřeba investovat účinněji, tedy vymezit oblasti odborné přípravy
But simply raising the overall level of investment in human resources will not be enough:there is a clear need to invest more effectively, that is, to identify and invest in those
11) a investovat do nich.
11 areas of education and training which produce the greatest returns(
Rada proto v květnu a vzdělávání s největší návratností ( minulého roku přijala referenční úrovněpro organizaci reforem systémůvzdělávánía odborné přípravy.
Council adopted reference levels last May to organise the reform of education and training systems.
Z návrhu společné zprávy, kterou mají Rada a Komisepředložit na jarním zasedání Evropské rady, vyplývá, že Unie má v této oblastizávažné nedostatky.
The draft joint report, which the Council and the Commission must submitto the Spring European Council, shows that the Union has much ground to make up.
EVROPA ZALOŽENÁ NA ZNALOSTECH : REFERENČNÍ ÚROVNĚPRO VZDĚLÁVÁNÍ / ODBORNOU PŘÍPRAVU
Europe of knowledge: reference levelsforeducation/training
• Procento dospělých ve věku od 25 do 64 let, kteří mají vyšší středoškolské vzdělání, se od roku1995 do roku 2002 zvýšilo z 55,4 % na 64,6 %.
The proportion of adults aged from 25 to 64with upper secondary education rose from55.4% in 1995 to 64.6 % in 2002.
V kategorii dospělých ve věku od 20 do 24 let jeprůměr nových členských státůjasněvyšší nežprůměr současné Unie (86 % oproti 73 %).
As regards the 20–24-year-old category, the average forthe new Member States is much higher than that of the current Union (86 % versus 73 %).
• Počet mladých lidí, kteří odcházejí ze vzdělávacího systému bez kvalifikace, dosáhl v roce2003 18,1 %.
The percentage of young people dropping out of the school system without any qual-ificationswas 18.1 % in 2003.
Toto procento je značněvzdálené cíli 10 % stanovenému pro rok 2010, přičemžje nejhorší situace v Portugalsku (v roce 2003 41,1 %), kde vyžaduje okamžitá opatření.
However, this is still a long way away from the target of 10%by 2010, and the rate remains very high in Portugal (41.1 % in 2003), which calls for urgentaction.
• Účast dospělých na celoživotním učení a odborné přípravěse v posledních letech výraznězvýšila,v roce 2002 činila 8,5 %.
Adult participation inlifelong learning and training has increased a lot over the past fewyears, reaching 8.5 % in 2002.
Nicménědosažení cíle 12,5 % v roce 2010 vyžaduje větší úsilí, předevšímvhodné vnitrostátní strategie.
Nevertheless, the aim of raising this rate to 12.5 % by 2010will require major efforts, via customised national strategies in particular.
• 17,2 % patnáctiletých Evropanůnemá minimální požadované znalosti(tedy čtení, psaní a počítání).
17.2 % of young Europeans aged 15 do not have the minimum necessary skills (reading,writing, arithmetic).
( strategie je podmíněn okamžitými reformami (návrh společné prozatímní zprávy).
)COM(2003) 685 final, Education and Training 2010 — The success of the Lisbon strategy hinges on urgent reforms (draft joint interim report).
Výzkum pro generální ředitelství pro zaměstnanost a sociální věci 2003.
Research for the Employment and Social Affairs DG, 2003.
779 v konečném znění a „Ekonomie EU: přehled 2003“, (kapitola 4 o vzdělávání, odbornépřípravěa růstu), ECFIN/391/03.
)See ‘Investing efficiently in education and training: an imperative for Europe’, COM(2002) 779 final and ‘The EU economy: 2003 Review’, (Chapter 4 on Education, Training and Growth), ECFIN/391/03.
Nedostatek investic do strategických oblastí výzkumu a inovace má také vážnýdopad na naši konkurenceschopnost.
Inadequate investment in the strategic areas of research and innovation is also undermining our competitiveness.
Druhým prvkem, kterýovlivňuje dynamikupodnikání a konkurenceschopnost našeho hospodářství, je řádné fungovánívnitřního trhu.
At the same time, it is vital for the internal market to function properly to create an environment which is conducive to dynamic entrepreneurshipand to make our economy more competitive.
V uplynulém desetiletí bylo sice dosaženo řady úspěchů, ale stáleještěnebyl využit veškerýpotenciál vnitřního trhu.
Despite the successes of the past decade,the internal market has still not reached all its potential.
Objevilo se několik varovnýchsignálů, kterými je nutno se urychlenězabývat (12).
There are several warningsigns which need to be dealt with urgently (12).
– Unie se potýká se zpomalením integrace trhu s produkty.
• The Union is facing a slowdown in its product market integration.
Přeshraniční obchods produkty zpracovatelského průmyslu se zbrzdil, v roce 2001 vzrostl pouze o 2,5 % a v roce 2002 se snížil o 0,3 %.
Crossborder manufacturing trade has stalled, growing only by 2.5 % in 2001 and then shrinking by0.3% in 2002.
Kromětoho se v posledních pěti ažšestiletech přestaly v Unii vyrovnávat ceny.
In addition, prices across the Union have stopped converging in the lastfive to six years.
Přeshraniční investice jsou také na nízkéúrovni.
Crossborder investment is also low.
Přetrvává přílišmnoho technických překážek, které brání volnémupohybu zboží.
Furthermore, there are still toomany technical obstacles preventing goods from circulating freely.
Spotřebitelé nedůvěřují přeshraničním transakcím a elektronickému obchodování, cožsnižuje potenciál volné přeshraničníhospodářské soutěže, která by zvýšila naši konkurenceschopnost.
Finally, consumerlack of confidence in crossborder transactions and electronic commerce is undermining the potential of free crossborder competition to increase our competitive edge.
– V odvětví služeb, především v distribuci a maloobchodě, je vnitřní trh ještěvysoce roztříštěný.
• The internal market is still highly fragmented in the services sector, especially indistribution and retail sales.
Služby přitom představují 70 % HDP.
The services sector accounts for 70 % of GDP.
Společnosti i spotřebitelése stále musejí vyrovnávat se řadou omezení při zakládání podnikůa poskytovánípřeshraničních služeb.
But companies and consumers continue to suffer from many restrictions on establishing businesses and the provision of crossborder services.
– Otevření trhův síových průmyslovýchodvětvích ještěnení plnědokončeno a nepřináší požadované výsledky v oblasti výkonnosti, propojení a zabezpečenídodávky v Unii.
• Market opening in network industriesis not yet fully implemented and the benefitsrelating to efficiency, interconnectivity and security of supply in the Union have notyet been realised.
Situace jednotlivých přistupujících zemích se značněliší.
The situation appears to vary considerably between acceding countries.
Většinapřistupujících zemí deregulovala trh telekomunikací.
A majority of acceding countries have deregulated their telecom markets.
Slovinsko a Polsko jižotevřely hospodářské soutěži více nežpolovinu svého trhu s elektrickou energií.V mnoha přistupujících zemích však účinná hospodářská soutěžv těchto sektorechstále chybí.
Slovenia and Poland have already opened up more than half of their electricity markets forcompetition. However, in many acceding countries, effective competition in these sectors is still lacking.
Pro vývoj vnitřního trhu dnes chybí takové reformy,jakými jsou patent Společenství, uznávání odborné kvalifikace v rámci Unie,prosazování práv duševního vlastnictví nebo konsolidovanýspolečnýzákladpro danění podnikových zisků.
Reforms such as the Community patent, recognition of professional qualifications in the Union, enforcement ofintellectual property rights and the definition of a consolidated common base for taxing company profits are currently still lacking for internal market development.
– V posledních měsících citelněpoklesla míra provádění směrnic souvisejících s vnitřním trhem. Zatímco v květnu 2002 činila 98,2 %, v listopadu 2003 to bylojen 97,3 %.
• Finally, the rate of transposition of directives linked to the internal market has fallenappreciably over the past few months, going from 98.2 % in May 2002 to 97.3 % in November 2003.
Největší pokrok učinilo Irsko a Portugalsko, zatímco schodek Belgievýrazněvzrostl.
Ireland and Portugal have made the most progress whilst Belgium’sdeficit has greatly increased.
Pouze Dánsku, Španělsku, Finsku, Irsku a Spojenému královstvíse podařilo provést plánovaných 98,5 % směrnic, cožje cíl stanovenýv Barceloně.Belgie, Francie a Německo dosáhly míry 96,5 %, takže se u nich prodlení týkávíce než53 směrnic.
Only Denmark, Spain, Finland, Ireland and the United Kingdom have kept to the transposition target of 98.5 % set in Barcelona. Belgium, Franceand Germany register 96.5 %, with over 53 directives delayed.
Dánsko, Finsko a Portugalsko jsou jediné členské státy, u nichžžádné prodlení nepřesahuje dva roky.
Furthermore, Denmark,Finland and Portugal are the only Member States without any transposition delaysexceeding two years.
U směrnic přijatých v rámci Lisabonské strategie je situace ještěhorší.
The situation is even worse for directives adopted under the Lisbon strategy.
PROVÁDĚNÍ „LISABONSKÝCH SMĚRNIC“
Transposition of Lisbon directives
Unie přijala v rámci Lisabonské strategie více než70 směrnic(13), které by měly vést k vyššíharmonizaci a vytvořit společnýregulační rámec posilující vnitřní trh, naši konkurenceschopnost a tedy i nášrůstovýpotenciál. Do konce roku 2003 mělo být provedeno 40 směrnic.
), which should make for greater harmonisation and a joint regulatory framework that helps reinforce theinternal market, our competitiveness and, in the final analysis, our potential for growth.Forty directives should have been transposed by the end of 2003.
• Členské státy v průměru provedly pouze 58,3 % z těchto 40 směrnic, cožje velice slabývýkon.
• Member States’ average transposition rate for these 40 directives is only 58.3 %,i.e. a very poor showing.
• Dánsko, Španělsko a Itálie si vedou nejlépe (mezi 85 a 75 % lisabonských směrnic je provedeno),zatímco Francie, Německo a Řecko jsou nejvíce pozadu(mezi 42 a 35 %).
• Denmark, Spain and Italy have the best records (from 85 to 75 % of ‘Lisbon’ directives transposed), while France, Germany and Greece are the furthest behind(from 42 to 35 %).
• Pouze sedm z těchto 40 směrnic bylo provedeno ve všechčlenských státech.
• Only 7 out of these 40 directives have been transposed by all Member States.
• Neprovedení směrnic brzdí reformy, které jsou pro Unii zásadní: elektronickýobchod,elektronické komunikace, poštovní služby, první železniční balíček, obnovitelné energetickézdroje na trhu elektrické energie atd.
• Not transposing these directives means delaying reforms the Union needs desperately: e-commerce, electronic communications, postal services, first railway package,renewable energies in the electricity market, etc.
– Kroměprovedení směrnic, které představuje nezbytné minimum, mají členskéstáty rovněžpovinnost skutečněuplatňovat ustanovení těchto směrnic, aby sereformy vůbec uskutečnily. Počet řízení zahájených kvůli neplnění povinnostíje však stále vyšší nežtisíc a snížil se v posledních letech jen o 3 %.
• Over and above transposition, which is the bare minimum, Member States also havea duty to actually implement these provisions to guarantee that the reforms take effect.However, the number of open infringement procedures is still over 1 000 and theirnumber has been decreasing by no more than 3 % over the past few years.
Je však třeba zmínit i úspěchy a pokroky, které si zasluhují podporu a pokračování.
However, we should also look at the developments or advances in the right direction whichshould be sustained and intensified.
– Jednou z hlavních nevýhod podnikání v EU, zejména v porovnání s USA, jeroztříštěnost našich finančních trhů.
• The fragmentation of our financial markets remains one of the key disadvantages of EU businesses, particularly when compared to the United States.
Výrazněvšak pokročil Akční plán finančníchslužeb a je nyní téměřdokončen.
Good progress has,however, been achieved on the financial services action plan which is now in itshome straight.
Ke splnění závazku Evropské rady dokončit Akční plán finančních služeb do roku 2005 zbývá jen přijmout několik důležitýchopatření.
A few key measures still need to be adopted shortly to meet the European Council’s commitment of completing the action plan by 2005.
Klíčem k plnému využití tohoto plánu je včasné, správné a účinnéuplatňování těchto opatření.
The key to reaping the full benefits lies in timely and correct implementation of the measures and intheir effective application.
– Pro zvýšení konkurenceschopnosti podnikůje nutné odstranit zkreslování daňovésituace.
• Elimination of fiscal distortionsremains a priority so as to improve company competitiveness.
I v této oblasti byl učiněn určitýpokrok.
Some progress has been made on this.
Jednak byl přijat daňovýbalíčekzaměřenýna snížení zkreslení na vnitřním trhu, jednak byl změněn daňovýsystém, kterýse vztahoval k dividendám mezi mateřskými a dceřinýmispolečnostmi, aby byla odstraněna jakákoli podoba dvojího zdanění a daňovépřekážky bránící přeshraničním činnostem.
For one thing, the tax packageaimed at reducing distortions within the internal market has been adopted. For another,the tax scheme applicable to dividends between parent companies and subsidiaries hasbeen changed so as to eliminate any form of double taxation and fiscal obstacles to crossborder activities.
– Významnou úlohu při zvyšování konkurenceschopnosti hraje také příznivéregulační prostředí.
• A favourable regulatory environmentis likewise essential if competitiveness is toincrease.
Z tohoto hlediska by měla k větší pružnosti, účinnosti a jednoduchosti regulačního rámce Společenství přispět meziinstitucionálnídohoda o lepším přijímání právních předpisů, která byla uzavřena v roce 2003.Mezi významné kroky, které je nutno rozvíjet, patří i to, že Komise zavedlanástroj pro posuzování vlivůa definovala alternativní regulační nástroje, napříkladkoregulaci a autoregulaci.
From this point of view, the conclusion in 2003 of the interinstitutional accordon ‘Better lawmaking’ should help make the Community’s regulatory framework moreeffective, more flexible and simpler. The Commission’s introduction of an impactanalysis tool and the formulation of alternative regulatory instruments — such as coregulation and self-regulation — constitute important steps forward that ought to beexploited.
– Kromětoho je nutné pokračovat na vnitřním trhu v politice silné konkurencea posilovat naši konkurenceschopnost.
• Finally, it is vital to maintain a strong competition policyin the internal market touphold and boost our competitiveness.
V této oblasti byly zaznamenány úspěchy,především ve snížení průměrné úrovněstátní podpory (která se stabilizuje naúrovni kolem 0,7 % HDP) a v jejím přeorientování na horizontální cíle.
Progress is being made in this area, especiallyin reducing the average level of State aid (which is tending to stabilise at 0.7 % of GDP) and in having it redirected towards horizontal objectives.
Navícse Raděkonečněpodařilo dosáhnout politické dohody o legislativním balíčkutýkajícím se fúzí a kontroly fúzí a je třeba, aby ho členské státy rychle vykonaly.
In addition, the Council has finally managed to reach a political agreement on the legislative package concerning mergers and control of mergers which Member States now need to enforce quickly.
Rychlýrůst založenýna rostoucí zaměstnanosti a produktivitěmusí být také trvaleudržitelný. Lisabonská strategie propaguje model rozvoje, kterýumožňuje neustálezlepšovat kvalitu a úroveňživota Evropanůdíky silnému ekonomickému růstuspojenému se zajištěním vysoké úrovněsociální soudržnosti a ochrany životníhoprostředí.
Strong growth based on higher employment and productivity must also be sustainable.The Lisbon strategy promotes a development model which makes it possible to improvein a sustainable manner Europeans’ living standards and quality of life by virtue ofstrong economic growth, affording a high degree of social cohesion and environmentalprotection.
Tento model vychází ze střednědobé a dlouhodobé perspektivy a kladevětší důraz na vzájemné propojení a účinky různých politik: pro trvale udržitelnýrůst je nutné, aby silnýhospodářskýrůst přispíval k sociální soudržnosti a ochraněživotního prostředí, aby sociální politika posilovala hospodářskývýkon a abypolitika životního prostředí byla ekonomicky smysluplná.
The model is informed by a medium- and longterm perspective and placesmore emphasis on the linkage between and mutual effects of the various policies: sustainable growth requires economic growth to contribute to social progress and to respectthe environment, that social policy shores up economic performance and that environmental policy makes economic sense.
Evropská rada si předsevzala, že rozhodným způsobem přispěje ke snížení chudobydo konce roku 2010.
The European Council has set itself the aim of giving decisive impetus to reducingpoverty by 2010.
V několika členských státech existuje reálné riziko zvýšeníchudoby, především kvůli zvýšení nezaměstnanosti, ale hlavněkvůli neudržitelnostisystémůsociální ochrany a důchodového zabezpečení.
However, there is real risk of poverty increasing in several Member States, mainly due to the increase in unemployment but also to the fact that thesocial protection and pensions systems are not sustainable.
I kdyžse v devadesátých letechsituace v Unii zlepšila, bylo v roce 2001 procento lidí ohrožených chudobou stálevelice vysoké – jednalo se o 55 milionůosob, tedy o 15 % celkové populace, přičemžpolovina těchto osob žila v trvalém ohrožení chudobou.
Despite the progress madein the 1990s, the number of people facing the risk of poverty was still very high in the Union in 2001 — 55 million, i.e. 15 % of the total population, more than half of whomface this risk permanently.
Riziko chudoby je vyšší v zemích na jihu Evropy a v Irsku, tam bylo v roce 2001 dokonce nejvyšší (21 %).
This risk was higher in the countries of southern Europe and Ireland, reaching its peak in 2001 (21 %).
Tento jev souvisí především ze zaměstnaností, protože chudoba ohrožuje 38 %nezaměstnaných.
This phenomenon is very closely linked to unemployment as it affects 38 % of the unemployed.
Ohrožuje také početné rodiny, starší osaměle žijící ženy a rodinys jedním rodičem (v 71 % je tímto jediným rodičem žena).
It also affects large families, elderly women living alone, and single-parent(71% of whom are women) families.
U poslednějmenovanéskupiny je riziko zvláštěvysoké ve Spojeném království (50 %) a v Nizozemsku(45 %).
In the latter case, the risk is very high in the United Kingdom (50%) and in the Netherlands (45 %).
V rámci Lisabonské strategie a na základěspolečných cílůčlenské státy připravilya od roku 2001 provádějí strategie sociálního začleněnísouvisející s návrhem
Under the Lisbon strategy, and on the basis of joint goals, the Member States havedevised and implemented social inclusion strategiessince 2001 in connection with the
Nové kolo národních společné zprávy Rady a Komise o sociálním začlenění ( akčních plánůukazuje, že většina členských státůvěnovala velké úsilí stanovenívnitrostátních cílů.
The new round of draft joint Council and Commission report on social inclusion ( national action plans (NAPs) shows significant efforts by most Member States to setnational targets.