natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cesty mezi Afghánistánem a Evropou se využívají také k pašování prekurzorů (hlavně acetanhydridu „hedvábnou cestou“) a syntetických drog (hlavně extáze) na východ (Europol, 2008).
The trafficking routes between Afghanistan and Europe are also being used to smuggle precursor chemicals (mainly acetic anhydride via the ‘northern route’) and synthetic drugs (mainly ecstasy) eastwards (Europol, 2008).
Heroin se dostává do Evropy zejména dvěma hlavními cestami: historicky významnou balkánskou cestou a několika jejími větvemi po tranzitu přes Pákistán, Írán a Turecko; a čím dál tím více využívanou „severní cestou“ přes střední Asii a Ruskou federaci (obr. 6).
Heroin enters Europe mainly by two major trafficking routes: the historically important Balkan route and its several branches, following transit through Pakistan, Iran and Turkey; and the increasingly used ‘northern route’ via central Asia and the Russian Federation (Figure 6).
Záchyty 3-metylfentanylu v roce 2006 v Lotyšsku a Litvě a zprávy o čím dál tím častějším injekčním užívání
Seizures of 3-methylfentanyl reported in 2006 in Latvia and Lithuania and reports of increased injecting of
) Informace o zdrojích údajů o nabídce a dostupnosti drog viz s. 36. )
For information on the sources of data for drug supply and availability, see p.36.
Viz tab. SZR-7 a SZR-8 ve Statistickém věstníku 2008.
See Tables SZR-7 and SZR-8 in the 2008 statistical bulletin.
Upozorňujeme, že pro účely odhadu byly chybějící údaje o záchytech v Evropě za rok 2006 nahrazeny údaji z roku 2005.
Note that, for estimating purposes, 2006 missing data on European seizures were replaced by 2005 data.
Tato analýza je předběžná, jelikož ze Spojeného království dosud nejsou data za rok 2006 k dispozici.
This analysis is preliminary as data for the UnitedKingdom are not yet available for 2006.
Obr. 6: Hlavní toky pašování heroinu z Afghánistánu do Evropy
Figure 6: Main heroin trafficking flows from Afghanistan to Europe
Do pobaltských a severských zemí
To Baltic and Nordic countries
Do ostatních částí Asie a do Evropy
To rest of Asia and Europe
Na Arabský poloostrova do Evropy
To Arabian Peninsula, and Europe
Do východní, jižní a západní Afriky a do Evropy
To eastern, southern and west Africa, and Europe
Pašerácké toky zobrazené na mapě jsou syntézou analýz různých mezinárodních a národních organizací (národní kontaktní místa sítě Reitox, Europol, INCB, UNODC, WCO).
Trafficking flows represented on the map synthesise the analyses of a variety of international and national organisations (Reitox national focal points, Europol, INCB, UNODC, WCO).
Tyto analýzy vychází z informací o záchytech drog na pašeráckých cestách a také ze zpravodajských informací orgánů pro prosazování práva v tranzitních zemích a zemích určení a někdy ze zpráv z doplňujících zdrojů.
Such analyses are based on information related to drug seizures along the trafficking routes, and also intelligence information from law enforcement agencies in transit and destination countries, and sometimes on reports from complementary sources.
Hlavní cesty zobrazené na mapě by měly být brány jako orientační ukazatel hlavních toků, jelikož z těchto cest mohou vést odbočky do jiných zemí a existuje řada sekundárních subregionálních cest, které zde nejsou zobrazeny a mohou se rychle měnit.
The main trafficking routes represented on the map should be considered as indicative of the main flows, as there may be deviations to other countries along the routes, and there are numerous secondary sub-regional routes not represented here which may change rapidly.
Obr. 7: Odhady roční prevalence problémového užívání opiátů ( početpřípadůna1000obyvatel ve věku 15–64 let) nelegálně vyráběného fentanylu v Estonsku poukazují na nutnost pečlivěji sledovat dostupnost syntetických opiátů, jako je fentanyl (který má značně vyšší potenci než heroin).
Figure 7: Estimates of the annual prevalence of problem opioid use ( casesper1000 population aged 15–64) illegally produced fentanyl in Estonia, points to the need to monitor more closely the availability of synthetic opioids such as fentanyl (which is considerably more potent than heroin).
V roce 2006 se typická čistota hnědého heroinu ve většině sledovaných zemí pohybovala mezi 15 a 25%, ačkoliv Řecko, Francie a Rakousko uvedly hodnoty pod 10% a vyšší hodnoty byly zaznamenány na Maltě (31%), v Turecku (36%) a Spojeném království (43%).
In 2006, the typical purity of brown heroin ranged between 15% and 25% in most reporting countries, although values under 10% were reported in Greece, France and Austria, and higher ones in Malta (31%), Turkey (36%) and the UnitedKingdom (43%).
Typická čistota bílého heroinu byla v těch několika málo evropských zemích, které poskytly údaje, obvykle vyšší (45–70%) (106).
The typical purity of white heroin was generally higher (45–70%) in the few European countries reporting data (106).
Odhady prevalence problémového užívání opiátů pr Ky ká Če s
Prevalence estimates of problem opioid use many G er
Symbol označuje bodový odhad a sloupec označuje interval nejistoty: tím může být buď 95% interval spolehlivosti, nebo interval založený na analýze citlivosti.
The symbol indicates a point estimate; a bar indicates an estimation uncertainty interval: a 95% confidence interval, or one based on sensitivity analysis.
Cílové skupiny se mohou mírně lišit v důsledku různých metod odhadu a zdrojů dat; proto je nutné provádět srovnání opatrně.
Target groups may vary slightly, owing to different estimation methods and data sources; therefore, comparisons should be made with caution.
Ve studiích z Finska a Malty byla použita nestandardní věková rozpětí (15–54 let v případě Finska a 12–64 let v případě Malty).
Non-standard age ranges were used in the studies from Finland (15–54) and Malta (12–64).
U Německa představuje interval nejnižší a nejvyšší hranici všech existujících odhadů a bodový odhad je prostým průměrem středních hodnot.
For Germany, the interval represents the lowest bound of all existing estimates and the highest bound of them, and the point estimate a simple average of the midpoints.
Byly použity zkratky metod odhadu: CR = metoda zpětného záchytu, TM = léčebný násobitel, MI = multivariační indikátor, TP = zkrácené Poissonovo rozdělení, MM = násobitel úmrtnosti, CM = kombinované metody, OT = jiné metody.
Methods of estimation are abbreviated: CR=capture–recapture; TM=treatment multiplier; MI=multivariate indicator; TP=truncated Poisson; MM=mortality multiplier; CM=combined methods; OT=other methods.
Další podrobnosti viz obr. PDU-1 (část ii) ve Statistickém věstníku 2008.
See Figure PDU-1 (part ii) in the 2008 statistical bulletin for further details.
Údaje v této části byly odvozeny z ukazatele EMCDDA pro problémové užívání drog (PDU), který zahrnuje hlavně injekční užívání drog a užívání opiátů, ačkoliv v několika zemích jsou důležitou složkou také uživatelé amfetaminů nebo kokainu.
Data in this section are derived from the EMCDDA problem drug use (PDU) indicator, which includes mainly injecting drug use and the use of opioids, although in a few countries users of amphetamines or cocaine are also an important component.
Odhady počtu problémových uživatelů opiátů jsou obvykle nejisté vzhledem k poměrně nízké prevalenci a skryté povaze tohoto typu užívání drog a k získání odhadů prevalence z dostupných zdrojů údajů jsou zapotřebí statistické extrapolace.
Estimates of the number of problem opioid users are generally uncertain, given the relatively low prevalence and hidden nature of this type of drug use, and statistical extrapolations are required to obtain prevalence estimates from the available data sources.
Navíc jelikož je většina studií založena na lokalizované geografické oblasti, jako je město nebo okres, je extrapolace na národní úroveň často obtížná.
Moreover, as most studies are based on a localised geographical area, such as a city or district, extrapolation to the national level is often difficult.
Odhadovaná prevalence problémového užívání opiátů na národní úrovni se v období 2002–2006 pohybovala zhruba mezi jedním a šesti případy na 1000 obyvatel ve věku 15–64 let; celková prevalence problémového užívání drog se odhaduje na jeden až 10 případů na 1000 obyvatel.
overall prevalence of problem drug use is estimated to range between one and 10 casesper1000 .
Nejnižší, dobře zdokumentované odhady problémového užívání opiátů pochází z Kypru, Lotyšska, České republiky a Finska (i když v České republice a Finsku je vysoký počet problémových uživatelů
The lowest welldocumented estimates of problem opioid use available are from Cyprus, Latvia, the CzechRepublic and Finland (though both the CzechRepublic and Finland have large numbers of problem users of amphetamines), while the highest estimates are from Malta, Austria and Italy (Figure 7).
Zdá se, že vzorce problémového užívání drog v Evropě začínají být rozdílnější.
Patterns of problem drug use in Europe appear to be becoming more diverse.
Například v několika zemích, kde v minulosti převažovaly problémy s užíváním opiátů, nejnovější zprávy naznačují, že na významu získávají jiné drogy včetně kokainu.
For example, in some countries where problem opioid use has historically predominated, recent reports suggest that other drugs including cocaine are growing in importance.
Potřeba účinného sledování celé řady vzorců problémového užívání drog přiměla EMCDDA zpracovat zprávu o subpopulacích vykazujících problémové užívání drog podle jednotlivých drog, které se mohou překrývat (107).
The need for effective monitoring of a range of problem drug use patterns has prompted the EMCDDA to report on problem drug use subpopulations defined by drug and which may overlap (107).
Přehled dostupných odhadů jednotlivých složek problémového užívání drog viz Statistický věstník 2008.
Assuming this reflects the EU as a whole, it implies some 1.5 million (1.3 million to 1.7 million) problem opioid users in the EU and Norway in 2006.
Kapitola 6: Užívání opiátů a injekční užívání drog amfetaminů), zatímco nejvyšší odhady pochází z Malty, Rakouska a Itálie (obr. 7).
Chapter 6: Opioid use and drug injection
Opiátové ukazatele již neklesají
Trends and incidence of problem opioid use
Narozdíl od trendů popsaných v předchozích výročních zprávách nedávné údaje ukazují určitý nárůst úmrtí vyvolaných drogami, záchytů heroinu a počtu nových žádostí o léčbu závislosti na heroinu v Evropské unii.
In contrast to trends described in previous annual reports, recent data show some increases in druginduced deaths, heroin seizures and new treatment demands for heroin in the European Union.
Z poměrně omezených dostupných údajů lze odhadnout průměrnou prevalenci problémového užívání opiátů na čtyři až pět případů na 1000 obyvatel ve věku 15–64 let.
Time trends in the prevalence of problem opioid use are difficult to estimate because of the limited number of repeated estimates and the uncertainty around individual estimates.
Budeme-li předpokládat, že tento údaj odráží situaci v celé EU, bylo v EU a Norsku v roce 2006 přibližně 1,5 milionu (1,3–1,7 milionu) problémových uživatelů opiátů.
Prevalence seems relatively stable in the Czech Republic, Germany, Greece, Italy, Malta, Slovakia and Finland, whereas an increase was observed in Austria (most recent data 2004) and signs of a possible decrease in Cyprus (108).
V roce 2003 se sestupný trend v počtu úmrtí vyvolaných drogami v Evropě, většinou v souvislosti s užíváním opiátů, zastavil a v letech 2003 až 2005 většina členských států hlásila vzestupný trend.
In 2003, the downward trend in the number of druginduced deaths reported in Europe, mostly related to the use of opioids, ceased and between 2003 and 2005 most Member States have been reporting an upward trend.
Počet záchytů heroinu se v letech 2003 až 2006 v 16 z 24 sledovaných zemí zvýšilo více než 10%.
Numbers of seizures of heroin increased by over 10% in 16 out of 24 reporting countries between 2003 and 2006.
Poté, co počet nových žádostí o léčbu závislosti na heroinu jakožto na primární droze několik let klesal, se asi v polovině zemí, které poskytly údaje za období 2005 až 2006, zvýšil.
After falling for several years, new demands for treatment with heroin as the primary drug have increased in about half of the countries reporting data between 2005 and 2006.
Může se zde projevovat změna incidence užívání heroinu, která začala o několik let dříve, kvůli přirozené časové prodlevě mezi zahájením užívání a první léčbou.
This may reflect a change in incidence of heroin use beginning a few years earlier, because of the natural time lag between initiation of use and first treatment.
Tyto nejnovější trendy se objevují spolu s vyšší výrobou opia v Afghánistánu, což vzbuzuje obavy, že by tyto události mohly být propojeny větší dostupností heroinu na evropském trhu.
These recent trends occur alongside increased opium production in Afghanistan, raising a concern that these events might be linked through increased availability of heroin on the European market.
Je to důležité téma pro další šetření, jelikož dostupné údaje nedovolují zřetelně vykreslit situaci.
This is an important issue for further investigation as available data do not allow a clear picture to be drawn.
Navíc existují další významné působící faktory.
Moreover, important confounding factors exist.
Například v několika zemích přetrvávají vysoké úrovně používání farmaceutických opiátů k nelékařským účelům nebo se toto zneužívání zvýšilo (Česká republika, Estonsko, Francie, Rakousko, Finsko), a může tak jít o důležitý faktor, který vysvětluje trendy v počtu úmrtí vyvolaných drogami.
For example, the use of pharmaceutical opioids for non-medical purposes is reported to have continued at high levels or increased in several countries (Czech Republic, Estonia, France, Austria, Finland) and may represent an important factor in explaining trends in druginduced deaths.
Nedávný projekt provedený v devíti zemích, který se zaměřil na všechny léčené klienty, zjistil, že primární uživatelé opiátů tvořili celkově 59% klientů, ale pouze 40% klientů nastupujících léčbu poprvé v životě (110).
treatment found that primary opioid users accounted overall for 59% of clients but only for 40% of clients entering treatment for the first time in their lives (110).
Incidence problémového užívání opiátů (počet nových případů, k nimž došlo v daných letech) je citlivějším měřítkem změn v čase a může poskytnout včasný pohled na budoucí vývoj prevalence a počtu žádostí o léčbu.
Incidence of problem opioid use (the number of new cases occurring in a given year) is a more sensitive measure for changes over time, and may provide an early view on future developments in prevalence and in treatment demand.
Použité modely odhadů však vychází z několika předpokladů.
The estimation models used, though, make several assumptions.
Navíc tyto modely mohou poskytnout pouze částečný odhad incidence, jelikož jsou založeny jen na případech osob, které přišly do styku s léčbou.
Furthermore, these models can provide only a partial estimate of incidence, as they are based on only those cases that come in to contact with treatment.
Pouze dvě země uvedly údaje z poslední doby, které ukazují odlišné trendy.
Only two countries report recent data, showing different trends.
V Itálii incidence podle odhadů klesla přibližně z 32 500 nových případů v roce 1990 asi na 22 000 nových případů v roce 1997 a poté opět stoupla přibližně na 30 000 nových případů v roce 2006.
In Italy, incidence is estimated to have declined from around 32 500 new cases in 1990 to about 22000 new cases in 1997, after which it has risen again to around 30 000 new cases in 2006.
Naopak ve Španělsku se odhaduje, že incidence problémového užívání opiátů od svého vrcholu dosaženého kolem roku 1980 neustále klesá, ačkoliv se zdá, že se v posledních letech (2002–2004) stabilizovala na poměrně nízké úrovni (asi 3 000 nových případů ročně).
In Spain, to the contrary, the incidence of problem opioid use is estimated to have continuously declined since its peak around 1980, although in recent years (2002–04) it seems to have stabilised at a relatively low level (around 3 000 new cases per year).
Centrum EMCDDA ve spolupráci se skupinou národních odborníků nedávno vypracovalo nové pokyny k odhadům incidence, aby podpořilo další práci v této oblasti (Scalia Tomba a kol., 2008).
The EMCDDA, in collaboration with a group of national experts, has recently developed new guidelines for incidence estimation, in order to encourage further work in this area (Scalia Tomba et al., 2008).
Většina klientů nastupujících ambulantní léčbu kvůli primárnímu užívání opiátů užívá také jiné drogy, včetně kokainu (25%), jiných opiátů (23%) a konopí (18%).
Most drug clients entering outpatient treatment for primary opioid use also use other drugs, including cocaine (25%), other opioids (23%) and cannabis (18%).
Kromě toho 13% klientů léčených kvůli primárnímu užívání jiných drog ambulantně a 11% v lůžkových zařízeních uvádí opiáty jako sekundární drogu (111).
In addition, of those in treatment for the primary use of other drugs, 13% of clients in outpatient treatment and 11% in inpatient treatment report opioids as a secondary drug (111).
Ve většině sledovaných zemí zůstávají opiáty, převážně heroin, hlavní drogou, kvůli níž klienti vyhledají léčbu.
Opioids, mainly heroin, remain the principal drugs for which clients seek treatment in most reporting countries.
Z 387 000 žádostí o léčbu podaných v roce 2006 (údaje z 24 zemí) byl heroin jako hlavní drog a zaznamenán ve 47% případů, u kterých je známa primární droga. Ve
Of the 387 000 treatment requests reported in 2006 (data available from 24 countries), heroin was recorded as the principal drug in 47% of cases for which the primary drug is known.
Některé země uvádí výrazný podíl žádostí o léčbu v souvislosti s jinými opiáty než heroinem.
Some countries report a significant proportion of treatment demands relating to opioids other than heroin.
Zneužívání buprenorfinu uvádí jako hlavní důvod nastoupení léčby 40% všech klientů ve Finsku a 8% ve Francii.
Buprenorphine misuse is reported as the main reason for entering treatment by 40% of all clients in Finland and 8% of clients in France.
V Lotyšsku a Švédsku 5 až 8% klientů závislých na drogách uvádí primární užívání jiných opiátů než heroinu nebo metadonu:
In Latvia and Sweden, between 5% and 8% of drug clients report primary use of opioids other than heroin or methadone: mainly buprenorphine, painkillers and other opioids (112). Several countries report
TDI-5 ve Statistickém věstníku 2007. ) Viz tab.
See Table TDI-5 in the 2007 statistical bulletin.
TDI-39 ve Statistickém věstníku 2008. )
See Table TDI-39 in the 2008 statistical bulletin.
Viz tab. TDI-22 a TDI-23 ve Statistickém věstníku 2008.
See Tables TDI-22 and TDI-23 in the 2008 statistical bulletin.
Výročnízprávazarok2008:StavdrogovéproblematikyvEvropě jedná se hlavně o buprenorfin, léky proti bolestem a jiné
Annual report 2008: the state of the drugs problem in Europe
Obr. 8: Odhady prevalence injekčního užívání drog ( početpřípadůna1000obyvatel ve věku 15–64 let) opiáty (112
Figure 8: Estimates of the prevalence of injecting drug use ( casesper1000 population aged 15–64) an increase in the proportion of polydrug users among heroin clients and arise in the number of clients using opioids other than heroin.
Absolutní počet žádostí o léčbu závislosti na heroinu získaný prostřednictvím ukazatele počtu žádostí o léčbu se v letech 2002 až 2006 zvýšilo 30 000 případů ze 108 100 na 138 500.
The absolute number of heroin treatment demands reported through the treatment demand indicator increased by over 30 000 cases from 108100 to 138 500 between 2002 and 2006.
Podobně u klientů nastupujících léčbu poprvé v životě došlo ke zvýšení počtu primárních uživatelů heroinu asi z 33 000 v roce 2002 na více než 41 000 v roce 2006.
Similarly, among clients entering treatment for the first time in their life, there was an increase in the number of primary heroin users from around 33 000 in 2002 to over 41000 in 2006.
K faktorům, které by mohly vysvětlit tento trend, patří zvýšení počtu problémových uživatelů heroinu, rozšíření poskytování léčby nebo lepší evidenční pokrytí.
Factors that might explain this trend include an increase in the numbers of problem heroin users, an expansion in treatment provision or improved reporting coverage.
Injekční užívání drog
Injecting drug use
Prevalence injekčního užívání drog
Prevalence of injecting drug use
Z dostupných odhadů vyplývají velké rozdíly v prevalenci injekčního užívání drog mezi jednotlivými zeměmi.
The available estimates suggest large differences between countries in the prevalence of injecting drug use.
Ve většině zemí se odhady pohybují mezi jedním až pěti případy na 1000 obyvatel ve věku 15–64 let s výjimečně vysokým počtem 15 případů na 1000 obyvatel v Estonsku.
Estimates range between one and five casesper1000 population aged 15–64 for most of the countries, with an exceptionally high level of 15 casesper1000 reported in Estonia.
U Estonska je horní hranice intervalu nejistoty mimo stupnici (37,9 na 1000 ).
For Estonia, the upper limit of the uncertainty interval is off-scale (37.9 per 1 000).
Další podrobnosti viz obr. PDU-2 ve Statistickém věstníku 2008.
See Figure PDU-2 in the 2008 statistical bulletin for further details.
Kvůli nedostatku údajů je obtížné vyvodit závěry o časových trendech v prevalenci injekčního užívání drog, ačkoliv z dostupných údajů vyplývá pokles v Norsku (2001–2005) a stabilní situace v České republice, Řecku, na Kypru a ve Spojeném království (113).
The lack of data makes drawing conclusions on time trends in the prevalence of injecting difficult, although the available data suggest a decline in Norway (2001–05), and a stable situation in the Czech Republic, Greece,
Injekční užívání mezi uživateli opiátů nastupujícími léčbu až 2006 pozorován pokles tohoto podílu, kdežto dvě země (Rumunsko, Slovensko) hlásí nárůst.
entering treatment, with the lowest proportions of injectors reported in Spain, France and the Netherlands (under 25%) and the highest (over 80%) in Bulgaria, the Czech
Jednotlivé země se značně liší v úrovni injekčního užívání mezi uživateli heroinu nastupujícími léčbu, přičemž nejnižší podíl injekčních uživatelů uvádí Španělsko, Francie a Nizozemsko (méně než 25%) a nejvyšší (více než 80%) Bulharsko, Česká republika, Rumunsko, Slovensko a Finsko (114).
Among opioid users entering outpatient treatment for the first time in 2006, a slightly lower proportion report injecting the drug (around 40%). Looking at time trends, the proportion of injectors among new opioid clients decreased from 43% in 2003 to 35% 2006 in the 13 countries where sufficient data are available (115).
Celkově 43% všech uživatelů opiátů, kteří v roce 2006 nastoupili protidrogovou ambulantní léčbu, uvedlo injekční užívání.
Overall, 43% of all opioid users entering drug outpatient treatment in 2006 reported injecting the drug.
Změny podílu injekčních uživatelů mezi uživateli heroinu nastupujícími léčbu mohou ukazovat trendy v širší skupině problémových uživatelů opiátů.
Changes in the proportion of injectors among heroin users entering treatment may indicate trends in the wider group of problem opioid users.
V devíti zemích (Dánsko, Německo, Irsko, Řecko, Francie, Itálie, Švédsko, Spojené království, Turecko) byl v letech 2002
Declines in this proportion between 2002 and 2006 have been observed by nine countries (Denmark, Germany, Ireland, Greece, France, Italy, Sweden, United Kingdom, Turkey), whereas two countries report an increase (Romania, Slovakia).
Mezi uživateli opiátů, kteří v roce 2006 nastoupili ambulantní léčbu poprvé v životě, je podíl injekčního
An analysis of the treatment demand data for nine countries taking part in a pilot study revealed that around 63% of all opioid clients (those already in treatment
TDI-113 ve Statistickém věstníku 2008. ) Viz tab.
See Table PDU-6 (part iii) in the 2008 statistical bulletin.
PDU-6 (část iii) ve Statistickém věstníku 2008. ) Viz tab.
See Tables PDU-104, TDI-4, TDI-5 and TDI-17 (part v) in the 2008 statistical bulletin.
PDU-104, TDI-4, TDI-5 a TDI-17 (část v ) ve Statistickém věstníku 2008.
See Figure TDI-7 and Table TDI-17 (part i) in the 2008 statistical bulletin.