natgillin/translations-raw huggingface dataset:
... jak o tom svûdãí více konkrétních pfiípadÛ
... as testified by a number of concrete examples
Konference Charty poskytují úspû‰né fórum pro v˘mûnu správn˘ch postupÛ
Charter conferences provide a successful forum for exchange of good practice
K lisabonskému cíli
4.Towards the Lisbon objective
Drobné podnikání: Klíã ke konkurenceschopnosti v roz‰ífiené EU
Small businesses: Key to competitiveness in the enlarged EU
Drobné podnikání hraje ústfiední úlohu v evropskémhospodáfiství.
Small businesses play a central role in the Europeaneconomy.
Asi 25 milionÛ mal˘ch podnikÛ tvofiících99 % v‰ech podnikÛ, zamûstnává témûfi 95 milionÛ lidí, ãímÏ poskytuje 55 % z celkového poãtu pra-
Some 25 million small businesses,constituting 99% of all businesses, employ almost 95 million people, providing 55% of total jobs in the private sector.1
Po svémschválení kandidátsk˘mi zemûmi v roce 2002 se Charta stala základem politiky drobného podnikánív roz‰ífiené Evropû.
Following itsendorsement by the candidate countries in 2002, the Charter has become the cornerstone of small businesspolicy in the enlarged Europe.
V roce 2003 schválily Chartuzemû západního Balkánu, následovány Moldavskem v roce 2004.
In 2003, the countriesof the Western Balkans endorsed the Charter, followedby Moldova in 2004.
35 zemí se nyní úãastní procesu Charty.
35 countries now participate inthe Charter process.
Na základû Evropské charty pro malé podniky podepsali partnefii z oblasti Stfiedozemního mofiev roce 2004 (5) „Prohlá‰ení z Caserty“ o „Evropskostfiedozemní chartû pro podniky“.
Based on the European Charterfor Small Enterprises, in October 2004 the Mediterranean partners5signed the “Caserta Declaration” onthe “Euro-Mediterranean Charter for Enterprise”.
Tento stál˘ nárÛst poãtu dobrovolnû se úãastnících zemí ukazuje dynamiku, kterou Charta vytvofiila spojením klíãov˘ch aspektÛ politiky pfiispívající prostfiedí drobného podnikání.
Thissteady enlargement of participating countries, on a voluntary basis, shows the momentum the Charter hasbuilt up by bringing together key aspects of policycontributing to the small business environment.
Toto drobné podnikání je klíãov˘m zdrojem podnikatelské dynamiky a inovace.
These small businesses are a key source of businessdynamism and innovation.
Hlavy státÛ nebopfiedsedové vlád schválily Evropskou chartu promalé podniky v roce 2000, aby umoÏnily mal˘m podnikÛm uplatnit plnû svou roli v rámci lisabonského cíleutvofiit z Evropy svûtovû nejkonkurenceschopnûj‰ía nejdynamiãtûj‰í hospodáfiství zaloÏené na znalostech (2).
To allow them to playtheir full role in meeting the Lisbon objective of making Europe the world’s most competitive and dynamicknowledge-based economy, the Heads of State or Government endorsed the European Charter for Small Enterprises in 20002.
Charta z tû lesÀuje zásadu „mysli nejdfiívev malém“a uznání, Ïe malé podniky jsou základnouevropského hospodáfiství a klíãem k na‰í konkurenceschopnosti.
The Charter embodies the “thinksmall first”principle and the recognition that smallenterprises are the backbone of Europe’s economy andthe key to our competitiveness.
Pravideln˘ pfiezkumn˘ proces Charty, jehoÏ úãelemje konstatovat a vyzdvihnout pokrok, vãetnû dvoustrann˘ch zasedání s ãlensk˘mi státy, kter˘ch seaktivnû úãastní obchodní organizace, zaji‰Èuje, Ïeãlenské státy zÛstávají aktivní a respektují svÛj závazek neustále zlep‰ovat prostfiedí drobného podnikání.
The regular Charter review process to identify andhighlight progress, including bilateral meetings withthe Member States where business organisationsactively participate, ensures that the Member Statesstay active and keep living up to their commitmentto improve the small business environment on acontinuous basis.
V dÛsledku provádûní Charty zvy‰uje nûkolikevropsk˘ch regionÛ úsilí pfii dodrÏování závazkÛ ãlensk˘ch státÛ.
By implementing the Charter, several European regions are also stepping up efforts in fulfilling the Member States’ commitments.
Na základû otevfiené metody spolupráce zavedené Evropskou radou v Lisabonu vyz˘vá Charta ãlenskéstáty a Komisi k pfiijetí opatfiení k podpofie mal˘ch podnikÛ v deseti klíãov˘ch oblastech.
Based on the open method of coordination introduced by the Lisbon European Council, the Chartercalls upon the Member States and the Commission totake action in ten key areas to support small enterprises.
) vûnuje ‰ir‰í ‰kále otázek vztahujících se k této oblasti za úãelempodpofiit podnikání v celé Evropû.
To complement the Charter, the Entrepreneurship Action Plan3addresses a wider range ofentrepreneurship-related issues to promote entrepreneurship across Europe.
Skupina na vysokéúrovni zfiízená v rámci lisabonské strategie za pfiedsednictví pana Wim Koka (4
These challenges wereagain underlined as essential by the High Level Group on the Lisbon strategy chaired by Mr Wim Kok4.
Úãast obchodních organizací na Chartû je nepostradatelná.
The participation of business organisations in the Charter process is indispensable.
Pfiispívá k realistiãtûj‰ímu pfiístupuazaji‰Èuje Komisi a ãlensk˘m státÛm pfiimûfienouzpûtnou vazbu.
It contributes to amore realistic approach and ensures proper feedbackto the Commission and the Member States.
Velk˘ zájem o Chartu ze stranyobchodních organizací, jejich zapojení a aktivnípfiíspûvek k jejímu provedení je vysoce cenûn.
The greatinterest in the Charter shown by business organisations and their involvement in and active contribution to its implementation is highly appreciated.
Zpráva o provádûní Evropské charty pro malé podniky — Sdûlení Komise
Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises – Communication from the Commission
Komise vítá neutuchající podporu zlep‰ení prostfiedídrobného podnikání a zaji‰tûní plného prov á d û ní Charty ze strany Evropského parlamentu, Evropského hospodáfiského a sociálního v˘boru a V˘boru regionÛ.
The Commission welcomes the continued supportof the European Parliament, the European Economicand Social Committee and the Committee of the Regions for improving the environment of small businesses and ensuring that the Charter is implementedin full.
Proces provádûní Charty vedl k pokroku v oblastipolitik Spoleãenství t˘kajících se mal˘ch a stfiedních
This is the fifth annual implementation report on the Charter 7, based on national reports from the participating countries.
) také pfiispívá k rozvoji lépe koordinovaného a k MSPpfiátel‰tûj‰ího pfiístupu v celé Komisi.
This report is complemented by supporting documents, which give a comprehensive overview of recentmeasures undertaken to implement the Charter by the Member States and Norway, the candidate countries,Moldova and the countries of the Western Balkans,
Toto je pátá roãní zpráva o provádûní Charty (7), zaloÏená na národních zprávách úãastnick˘ch zemí.Zachycuje hlavní v˘voj od podzimu 2003 do podzimu 2004, ale jejím cílem není poskytnout ucelen˘pfiehled v‰ech existujících opatfiení.
The Charter helps focus the attention of policy-makersat the highest level on the need for continuousimprovement, not least through learning from eachothers’ best practices.
Zji‰Èuje silnéaslabé stránky v EU a u jejích sousedÛ, zdÛrazÀuje slibná vnitrostátní opatfiení a dává doporuãení t˘kajícíse budoucích opatfiení, a tím pfiispívá k posilovánípolitiky podpory drobného podnikání a k udrÏení úsilío dosaÏení lisabonského cíle.
The new Member States havebeen particularly active in learning from others andearly results demonstrate that this approach issuccessful.
Tato zpráva je doplnûna podpÛrn˘mi dokumenty,které poskytují ucelen˘ pfiehled o souãasn˘chopatfieních pfiijat˘ch k provedení Charty ãlensk˘mistáty a Norskem, kandidátsk˘mi zemûmi, Moldav-
The Charter is an effective tool to bridgeperformance gaps in the EU, even though the realimpact on the small business environment sometimestakes considerable time to show.
Pfiedchozí zprávy: KOM(2001) 122 v koneãném znûní,7.3.2001; KOM(2002) 68 v koneãném znûní, 6.2.2002;KOM(2003) 21 v koneãném znûní, 21.1.2003; KOM(2004) 64v koneãném znûní, 11.2.2004.
Previous reports: COM(2001) 122 final, 7.3.2001; COM(2002) 68final, 6.2.2002; COM(2003) 21 final, 21.1.2003; COM(2004) 64final, 11.2.2004.
Zlep‰ování prostfiedídrobného podnikání
Improving the smallbusiness environment
Úplné informace o níÏe uvedeném v˘voji lze získatv doprovodn˘ch dokumentech spolu s podrobn˘midoporuãeními pro budoucí opatfiení.
Complete information about the developmentsmentioned below can be found in the supportingdocuments, together with detailed recommendations for further action.
2.1âlenské státy a Norsko:Hmatatelné v˘sledkyvoblastech, které jsouletos prioritami Charty
global strategy. Such cooperation already exists inseveral countries, including France, the Netherlands,Finland and Norway.Recent steps in this directionhave also been taken by some of the new Member States, in particular Lithuania.
Dosud jsou zemûjako âeská republika, ·panûlsko, Irsko, Polsko,Finsko a Norsko,kde podnikavost je uÏ v˘slovnûuznána uãebními osnovami pro v‰eobecné stfiední‰koly, v men‰inû.
Member States and Norway: Tangible results in thisyear’s Charter priority areas
Leto‰ní zpráva zkoumá podrobnûji pokrok dosaÏen˘ ve tfiech prioritních oblastech vybran˘ch z desetioblastí Charty:
This year’s report examines in more detail progressmade in three priority areas, selected from the ten Charter areas:
— v˘chova k podnikavosti, zejména na stfiedních‰kolách;
– education for entrepreneurship, especially secondaryeducation;
— zlep‰ování právních a správních pfiedpisÛ, zejména hodnocení dopadÛ a úpadkové právo; a
The next step is the development of entrepreneurialskills and attitudes explicitly recognised as oneobjective in the national curriculum of comprehensive and vocational secondary schools.
— nedostatek kvalifikace, zejména opatfieníkpfiekonání nedostatku kvalifikovan˘ch technikÛ a inÏen˘rÛ.
In this context,entrepreneurship should be understood in its broadermeaning: not only as a means for creating new businesses, but also as a general mindset.
Pokud ‰koly disponují vy‰‰ím stupnûm samosprávy,doporuãuje se podporovat pfiijetí opatfiení na podporuv˘chovy k podnikavosti.
So far, countries such as the Czech Republic, Spain, Ireland,Poland, Finland and Norwaywhere entrepreneurship is already explicitly recognised by thecurriculum for comprehensive secondary educationare a minority.
I kdyÏ existují nûkteré dobrépfiíklady, aktivní opatfiení na podporu byly zatímpfiijaty jen omezenû.
More positive examples can be foundin vocational and technical schools.
Problémem zÛstává nedostateãné zvlá‰tní ‰kolení uãitelÛ.
– better regulation, especially impact assessment andbankruptcy law; and
Vyzvednout lze zajímav˘ v˘voj v Nizozemsku,kde vláda podporujepilotní projekty na ‰kolách a ‰ífií dobré návyky a ve Spojeném královstvís jeho projektem „Enterprise Education Pathfinders“.
– skills shortages, especially measures to overcomelack of skilled technicians and engineers.
Grafy znázorÀující celkov˘ poãet opatfiení pfiijat˘chãlensk˘m státem v tûchto oblastech – z v˘b û ru navrÏen˘ch uÏiteãn˘ch opatfiení – lze nalézt v pfiíloze.
Charts showing the aggregated number of measurestaken by the Member States in these areas – out of aselection of proposed useful measures – can be foundin the Annex.
V¯CHOVA K PODNIKAVOSTI – PODPORAPODNIKATELSKÉHO MY·LENÍ VE ·KOLE
EDUCATION FOR ENTREPRENEURSHIP – FOSTERINGENTREPRENEURIAL MINDSETS AT SCHOOL
Zhruba 600 000 studentÛ kaÏdoroãn û spolupracuje ve studentsk˘ch spoleãnostech v Evropû.Na v‰ech vzdûlávacích stupních podporují nevládníorganizace programy zaloÏené na tûchto metodách,leckdy pod zá‰titou sítí jako Junior Achievement-Young Enterprise, EUROPEN (podniky slouÏící k zacviãení) a JADE.Zajímav˘ pfiíklad nabízí Rakousko, pokud jde o systematické pouÏití podnikÛ slouÏících k zacviãení v odborném stfiednímvzdûlávání.
Insufficientprovision of specific training to teachers remains aproblem. Interesting developments can be highlighted in the Netherlands,where the governmentsupports pilot projects in schools and disseminatesgood practice, and in the United Kingdom,withits “Enterprise Education Pathfinders”.
V˘voj v˘chovy k podnikavosti je dynamického rázu.Nicménû mnohdy stále chybí konzistentní rámec.
Developments show a dynamic picture for entrepreneurship education. However, a coherent frameworkis still missing in many cases.
JelikoÏ v˘chova k podnikavosti má horizontální roz-mûr, je prvním nezbytn˘m krokem utvofiení formálníchvazeb mezi rÛzn˘mi odvûtvími vefiejné správy, zvlá‰tûmezi ministerstvem hospodáfiství a ‰kolství s cílemvypracovat celkovou strategii.
As entrepreneurshipeducation has a horizontal dimension, a necessary firststep is establishing formal links between different sectorsof the public administration, notably Ministries of Economy and Education, with the aim of setting up a
Taková spolupráce jiÏ existuje v nûkolika zemích vãetnû Francie, Nizozemska, Finska a Norska.Aktuální kroky tímtosmûrem podnikly nûkteré nové ãlenské státy, zvl á ‰ tû Litva.
Programmes based on students running minicompanies or virtual firms should be recognised andsupported by the educational authorities, and alsobe better embedded into the curricula – as in Ireland – since they provide well tested methodologies that can be adapted to the local context. Some
V nûkter˘ch zemích je tfieba stále zvy‰ovat povû-domí dÛleÏitosti v˘chovy k podnikavosti na stfiednímstupni vzdûlávání. Dal‰í v˘voj politiky je obzvlá‰tûzapotfiebí na Kypru, v Maìarsku a na Slovensku.V Portugalskuneexistují na stfiedních ‰koláchvefiejné iniciativy k posilování podnikavosti.
600 000 students in Europe every year participate instudent companies.
Více úsilíby mûlo vyvinout téÏ ¤ecko,kde jsou vládní iniciativy v této oblasti v souãasnosti omezené na stfiednítechnické vzdûlávání.
An interesting example can be found in Austria, with systematic application of practice firms in vocational secondary education.
Nadmûrnû tvrdé právní dÛsledky úpadku a sloÏitá konkurzní fiízení mohou stát v cestû podnikavosti.âasovû a finanãnû nároãná konkurzní fiízení musí b˘tproto zmûnûna nebo nahrazena rychl˘m, levn˘m,pfiístupn˘m, efektivním a pfiedvídateln˘m fiízením.âasto jsou podnikatelé v úpadku úspû‰nûj‰í pfiidal‰ím pokusu, a umoÏnit ãestn˘m ú padcÛm zaãítopût podnikat by pozitivnû pfiispûlo k hospodáfiskému rÛstu.
Whereas good progress has been made in the use ofimpact assessment in many countries, France,Portugal, Slovenia and Slovakianeed to step uptheir efforts in this area.
Nov˘ zaãátek by mûl b˘t proto ãestn˘m podnikatelÛm ulehãen.
In some countries, e.g. Poland,the period for consultation of stakeholders is too shortto arrive at a well-researched opinion on the impact onbusinesses.
ZLEP·OVÁNÍ PRÁVNÍCH A SPRÁVNÍCHP¤EDPISÒ – ULEHâENÍ DODRÎOVÁNÍ PRÁVNÍCHP¤EDPISÒ PRO MALÉ PODNIKY
BANKRUPTCY LAW – FACILITATING A FRESH START
V loÀském roce zahájilo nûkolik zemí rozsáhlé programy na zlep‰ení právních a správních pfiedpisÛ t˘kajících se podnikÛ a témûfi ve v‰ech ãlensk˘chzemích je hodnocení dopadÛ na politickém pofiadudne.
In some countries, awareness of the importance ofentrepreneurship learning in secondary educationstill needs to be increased.
Ve znaãném poãtu zemí se jiÏ hodnocení dopadÛ stalo neoddûlitelnou souãástí pfiípravy nov˘chprávních pfiedpisÛ.
Further policy developments are particularly needed in Cyprus, Hungaryand Slovakia.In Portugal,there are no public initiatives to strengthen entrepreneurship in secondaryschools.
V praxi je nicménû tû Ïk é zabezpeãit, aby v˘sledky byly skuteãnû pouÏity kezlep‰ování návrhÛ, a tím se zabránilo, aby se hodnocení nestalo pouhou formalitou.
More effort should also be made by Greece,where government initiatives in this area are currentlylimited to technical secondary education.
V prÛb û hu minulého roku polovina ãlensk˘ch státÛ buì zmûnila vnitrostátní úpadkové právo, nebo takprávû ãiní.
BETTER REGULATION – MAKING COMPLIANCE EASIERFOR SMALL BUSINESSES
Posledním zajímav˘m pfiíkladem je·panûlsko,které podstatnû zlep‰ilo svÛj zákon o platební neschopnosti.
Excessively severe legal consequences of bankruptcyand complex bankruptcy procedures can obstructentrepreneurship.
Co se t˘ãe záchrann˘charestrukturalizaãních postupÛ zamûfien˘ch na pfieÏití a kontinuitu Ïivotaschopn˘ch podnikÛ, neexistují vev‰ech zemích a tam, kde existují, potfiebují obvyklezdokonalit. Poslední slibn˘ v˘voj pfiedstavuje fran-couzsk˘zákon na záchranu podnikÛ, jehoÏ cílemje vãasné odhalení finanãních potíÏí a kter˘ podporuje druhou ‰anci a nizozemsk˘projekt Restrukturalizace dluhu pro podnikatele, jehoÏ zámûrem jezjednodu‰it proces mimosoudní restrukturalizacedluhu.
Time- and money-consuming bankruptcy procedures need, therefore, to be revised orgive ground to new laws aimed at quick, low cost,accessible, streamlined and predictable procedures.Often, failed entrepreneurs are more successful at thenext attempt and enabling honest bankrupts to tryagain would contribute positively to economic growth.Making a fresh start should, therefore, be made easierfor non-fraudulent entrepreneurs.
Nadmûrnû negativní dopady na drobné podnikání setémûfi nikdy nehodnotí. Pouze sedm zemí provádítesty dopadÛ na malé podniky.
In the last year, several countries have launchedextensive programmes to improve the regulatoryenvironment for businesses and in nearly all Member States impact assessments are high on the politicalagenda.
Vynûtí mal˘ch podnikÛ z nûkter˘ch povinností vypl˘vajících z právnícha správních pfiedpisÛ, jak navrhuje Charta, mÛÏe b˘t uÏiteãné pro zmen‰ení z á tû Ïe mal˘ch podnikÛ.
In a significant number of Member States,impact assessments are already part and parcel of thepreparation of new legislation.
Nic-ménû jen pár zemí povoluje takové v˘jimky.
In practice, however,there are difficulties in ensuring that the results areactually used to improve the proposals, thus avoiding that the assessment becomes a mere formality.
V pouÏívání hodnocení dopadÛ právních a správních pfiedpisÛ vede Nizozemsko a Spojené království.Také Polskouãinilo velk˘ pokrok.
During the past year, half of the Member States haveeither reviewed national bankruptcy laws or are inthe process of doing so.
V‰em ãlensk˘m státÛm se doporuãuje pouÏívat hodnocení dopadÛ jako standardní nástroj ke zlep‰ení kvality právnícha správních pfiedpisÛ a odstranûní správního zatíÏení.
An interesting recent example is Spain, which has substantially improved itsinsolvency law. As for rescue and restructuring procedures aimiHnot exist in all countries and, wherethey do, they usually need improvement.
Vãasné pfiijetí opatfiení mÛÏe podstatnû zv˘‰it ‰ancena záchranu podniku s finanãními potíÏemi.
The over-proportional negative effects on small businesses are hardly ever assessed.
Levnáporadenství pro podnikatele s finanãními potíÏemi, jako poskytuje Centre for the self-employed andsmall enterprises in difficulties (Stfiedisko pro osobysamostatnû v˘dûleãnû ãinné a malé podnikysfinanãními potíÏemi) v regionu Brusel-hlavní mûstov Belgiia Entrepreneurs’ sounding board (Diskuznípodnikatelské forum)v Nizozemskuby mûla b˘tnabídnuta, aby se zv˘‰ily ‰ance na záchranu.
Only seven countriescarry out tests on impact on small enterprises.Exempting small enterprises from certain regulatoryobligations, as proposed by the Charter, can also be useful in alleviating the burden on small enterprises. However, only a few countries allow such exemptions.
Trvalápodpora ze strany obchodních partnerÛ, finanãníkÛ, v û fiitelÛ a jin˘ch zúãastnûn˘ch stran mÛÏe pomocipodnikateli v potíÏích vyhnout se zbyteãnémuodchodu z trhu a je tfieba ji podnítit. Ke zmírnûní stigmatu úpadku by mûl b˘t pfiístup vefiejn˘ch orgánÛ k ú padku v‰eobecnû aktivnûj‰í a mûl by podporovatspí‰e preventivní opatfiení, neÏ penalizovat za pozdníopatfiení.
The Netherlands and the United Kingdomareamong the leaders in the use of regulatory impactassessment. Good progress has also been made in Poland.
Práce na hodnocení dopadÛ a monitorováníby mohly b˘t úspû‰nû koordinovány horizontální jednotkou v rámci vlády, coÏ se uÏ dûje v pfiípadû mnohaãlensk˘ch státÛ.
Impact assessment work andmonitoring could be successfully coordinated througha horizontal unit within the government and this isalready the case for many Member States.
Zavedení postupÛ e-governmentu,napfi. v Estonsku a Loty‰sku,usnadnilo konzultaci zúãastnûn˘ch stran v ran˘ch stádiích vypracovávání návrhÛ právních pfiedpisÛ a hodnoceníjejich dopadÛ a doporuãuje se.
The introduction of e-government procedures, e.g. in Estoniaand Latvia,has helped stakeholder consultation in
I kdyÏ bylo ke zlep‰ení konkurzního a restrukturalizaãního fiízení a na podporu nového zaãátku pfiijatonûkolik opatfiení, je v nûkter˘ch zemích zapotfiebívíce opatfiení.
Taking action in a timely manner may substantiallyincrease the chances of rescuing an enterprise in financial difficulties.
Napfiíklad nebyl v této oblasti zaznamenán Ïádn˘ pokrok v ¤eckua v Lucemburskuneexistuje Ïádn˘ mechanismus vãasného varování.Navíc jsou konkurzní fiízení zamûfiená na likvidaci na Slovensku a restrukturalizaãní fiízení v Polskustáledrahá a komplikovaná. Pfies uãinûn˘ pokrok neníobãas zamûfiení pfiijat˘ch opatfiení v souladu s doporuãeními projektu Best Procedure ohlednû „Restruk-
Low cost advice to entrepreneurs infinancial difficulty – as provided by the Centre for theself-employed and small enterprises in difficultiesin the Brussels-Capital region in Belgiumand by the Entrepreneurs’ sounding boardin the Netherlands– shouldbe made available to increase the chances of rescue.Continued support from business partners, financiers,creditors and other stakeholders can help an entrepreneur in trouble to avoid unnecessary market exitand needs to be promoted.
Zatímco mnoho zemí uãinilo velk˘ pokrok v pouÏívání hodnocení dopadÛ, Francie, Portugalsko, Slovinsko a Slovenskomusí zv˘‰it úsilí v této oblasti.V nûkter˘ch zemích, jako napfi. v Polsku,je lhÛta nakonzultace zúãastnûn˘ch stran pfiíli‰ krátká na to,aby se dospûlo k podloÏenému stanovisku t˘kajícímuse dopadu na podniky.
To reduce the stigma offailure, the public authorities’ approach to bankruptcyshould in general be more pro-active by encouragingpreventive action rather than imposing penalties forlate action.
Kapitola 2 Zlep‰ování prostfiedí drobného podnikání republika, ¤ecko a Slovenskomusí rozvíjet vazbymezi univerzitami a podniky, zatímco Itálieby mohlazv˘‰it úsilí v podporování specializovan˘ch ‰kolenív podnicích.
Chapter 2Improving the small business environment ple towards careers with potentially strong futureprospects, such as engineering and other technical andinformation and communications technologies specialisations.
turalizace, úpadku a nového zaãátku“.
While progress has been made, sometimes thefocus of the measures taken is not in line with therecommendations of the Best Procedure project on“Restructuring, bankruptcy and a fresh start”.
Napfiíkladvâeské republicea v Portugalskubudou novelizované zákony o platební neschopnosti posilovatpozici v û fiitelÛ, a tím ohrozí nové prvky, které bylyzavedeny na podporu kontinuity Ïivotaschopn˘ch podnikÛ.
For example, in the Czech Republic and Portugal,the revised Insolvency Bills will strengthen the position of the creditors, thereby endangering the new features introducedto promote the continuity of viable enterprises.
2.2Kandidátské zemû: Potfieba podpofiitpodnikatelské schopnosti a zlep‰it právní rámec
OVERCOMING SKILLS SHORTAGES – MAKING EDUCATIONAND TRAINING MORE RESPONSIVE TO BUSINESS NEEDS
Hlavní v˘zvou pro kandidátské zemû je zlep‰eníkonkurenceschopnosti sv˘ch podnikÛ.
Candidate countries: The need to promoteentrepreneurial skills and improve the legalframework
Vût‰ina zemí sleduje souãasné a budoucí potfiebykvalifikace ve stále systematiãtûj‰ích procesech a vespolupráci s ostatními zúãastnûn˘mi stranami, jakojsou podniky, sociální partnefii, regionální a odvûtvovéorganizace.
Most countries monitor current and future skills needsin increasingly systematic processes and in collaboration with other stakeholders such as business, socialpartners, regional and sectoral organisations.
Nûkteré zemû s tradiãními vazbami meziuniverzitami a podniky, jako je napfi. ·védsko,zfiídilypro tuto spolupráci institucionální rámec.
Somecountries with traditional links between universities andenterprises, such as Sweden,have set an institutionalframework for this cooperation.