natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aby se lépe ukázal rozsah úkolů, na něž musí reforma reagovat, přijali je dva evropští komisaři, jejichž kompetencí se rybolovná činnost přímo týká: Maria Damanaki (námořní záležitosti a rybolov) a Janez Potočnik (životní prostředí).
The presence of two European Commissioners whose competences are closely affected by fisheries activities – Maria Damanaki (Maritime Affairs and Fisheries) and Janez Potočnik (Environment) – exemplified the scope of the challenges at the heart of this reform.
Evropští občané i profesionálové z oboru měli téměř devět měsíců na to, aby se vyjádřili k cestám, které zelená kniha nastínila.
For nearly nine months, European citizens and fisheries operators submitted their contributions on the options discussed in the green paper.
Úředníci Komise se během těchto devíti měsíců zúčastnili více než 100 schůzek v terénu, během nichž se mohli setkat s pracovníky odvětví rybolovu, informovat je a diskutovat s nimi o problémech a řešeních.
During this period, Commission officials took part in more than 100 meetings in the field, which enabled them to meet players, share information and debate problems and solutions with them.
Druhá série schůzek, veřejných debat, seminářů a konferencí proběhla v roce 2010 za účasti orgánů, zúčastněných subjektů a nevládních organizací.
A second round of meetings, public debates, seminars and conferences was held in 2010, with the participation of institutions, stakeholders and NGOs.
Na semináři zde bylo představeno osm projektů z různých částí Evropy, které se týkají reformy. Po prezentacích následovaly diskuse na téma zapojení zúčastněných subjektů, individuálních převoditelných práv, snižování výmětů, inovací, úlohy žen, trvale udržitelné akvakultury, spotřeby a Středozemního moře.
Eight projects in different geographical areas and on different aspects of the reform were presented at workshops and followed by a debate: stakeholder involvement, individual transferable quotas, reduction of discards, innovation, women’s role, sustainable aquaculture, consumption and the Mediterranean.
Myšlenky představené během konference ukázaly, že cíle zásadní reformy jsou dosažitelné.
The ideas presented at the conference showed that the goal of a thorough reform can be met.
Účastníci konference prokázali, že inovativní, zelenější a jednodušší politika je možná.
These stakeholders proved that an innovative, greener and simpler policy is possible.
Po této poslední etapě konzultací by měl být v polovině roku 2011 předložen první legislativní balíček.
In the wake of this final stage of consultation, an initial legislative package is expected to be proposed towards mid-2011.
Konečné schválení reformy se očekává po přibližně dvou letech projednávání a debat v evropských institucích na konci roku 2012 a vstoupit v platnost by reforma měla 1. ledna 2013.
After around two years of discussions and debates within the European institutions, final adoption of the reform is likely in late 2012, with implementation beginning on 1 January 2013.
• první se týká problému nadměrného rybolovu a ochrany mořského prostředí při současném zachování udržitelné úrovně rybolovu snížením výmětů a minimalizací dopadu rybolovu na ekosystém;• druhou otázkou je potřeba zlepšit rozhodovací proces v rámci společné rybářské politiky („řízení“), aby byl lépe přizpůsoben realitě v terénu, a zapojit do něj mnohem víc samotné odvětví;• třetí záležitostí je snížení nadměrné kapacity rybářského loďstva a jeho lepší přizpůsobení dostupnosti zdrojů, případně u některých lovišť zavedení individuálních převoditelných práv;• čtvrtá oblast se týká zřízení finančního nástroje, který bude sloužit výhradně cílům reformované společné rybářské politiky a bude znamenat konec různých podpor určených loďstvům.
• the first is to tackle the problem of overfishing and safeguard the marine environment while complying with sustainable fishing levels, reducing discards and minimizing the impact of fisheries on the ecosystem;• the second is to bring about change in CFP decision-making (‘governance’) so that it is better suited to realities on the ground and enhancing the sector’s involvement;• the third is to reduce fleet overcapacity and adapt capacity to the availability of resources, while giving certain fisheries the option to introduce individual transferable quotas;• the fourth is to put in place a financial instrument that serves only the objectives of the reformed CFP and puts an end to measures to assist the fleet.
Gdaňsk a Gdyně: dva sousedící přístavy zažívající rozmach o c ke rs t
Gdansk and Gdynia: two ports expanding side-by-side o ck e rs t
Aktivita přístavu v Gdaňsku však probíhá především v severním přístavu, který je otevřený do Gdaňského zálivu.
Activity at Gdansk is based mainly at the northern port, which opens onto the Gulf of Gdansk.
Nenápadná silnice lemovaná břízami vede k supermoderním terminálům.
A small road lined with birch trees leads to ultramodern terminals.
V roce 2009 dosáhl provoz v tomto přístavu podle gdaňského přístavního orgánu 24 milionů tun (uhlí, měď, železo, obilniny, topný olej, …).
In 2009, traffic at this port reached a total of 24 million tonnes (coal, copper, iron, cereals, liquid fuel, etc.), according to the Gdansk Port Authority.
Některé projekty byly riskantní, jako například terminál na obilniny, který nebyl nikdy v provozu, nebo terminál na uhlí, který funguje v omezeném režimu.
Some choices proved to be risky: the cereals terminal has never been used and the coal terminal is idling.
Upadající aktivity však pomáhají zvednout na nohy rozsáhlé investice.
Large investments nevertheless help kick-start declining activities.
V roce 2007 investoval australský fond 200 milionů EUR do výstavby terminálu pro kontejnerovou přepravu v hlubokých vodách (DCT).
In 2007, an Australian fund invested EUR 200 million in the construction of a deepwater container terminal (DCT), a bold gamble.
To byl odvážný počin. Všechno je tu úplně nové: silnice vedoucí k terminálu, dvoukolejná železnice za obrovskou platformou obrácenou k moři a pochopitelně kanceláře pro 300 zaměstnanců.
Everything is brand new here: the road that leads to the terminal, the twin-track railway behind the huge platform facing the sea and, of course, the offices of the terminal’s 300 employees.
Dánská dopravní společnost Maersk si ve snaze najít řešení v době krize zvolila tento terminál jako výchozí a cílový bod nové přímé obchodní trasy AE10, spojující Čínu s Baltským mořem.
The Danish shipping firm Maersk, looking for ways to ride out the crisis, chose the DCT as a departure and arrival point for a new commercial route, the AE10, which connects China directly to the Baltic.
„První loď z Číny připlula do Gdaňsku v lednu.
‘The first ship from China reached Gdansk in January.
Nárůst od té doby je fenomenální: v tomto roce dosáhl 180 %,“ popisuje nadšeně Boris Wenzel, generální ředitel DCT.
Growth since then has been phenomenal: 180 % this year’, explains Boris Wenzel, CEO of the DCT.
Počet přeložených kontejnerů dosáhl v roce 2009 celkem 240 000 EVP (1).
A total of some 240 000 TEU (1) containers were transhipped in 2009.
V roce 2010 bude činit více než 400 000 EVP.
The figure will be upwards of 400 000 TEU for 2010.
V těchto kontejnerech je přepravováno nejrůznější zboží: nábytek, elektrospotřebiče, hnojiva i čerstvé produkty.
These containers are filled with all kinds of goods: furniture, household appliances, fertilisers and even fresh produce.
Gdaňsk se tak stal největším přístavem pro kontejnerovou dopravu v Polsku.
Gdansk has become Poland’s leading container port.
Pro přístav v Gdaňsku ležící na břehu Baltského moře jsou charakteristické výjimečné přírodní podmínky: velká hloubka (16,5 metru), absence přílivu a odlivu, žádné problémy se zamrzáním.
At the heart of the Baltic Sea, the port of Gdansk enjoys outstanding natural conditions: deep waters (16.5 metres), no tides and ice-free conditions in winter.There have been two major foreign investments in the port in recent years.
Do přístavu zamířily v posledních letech dvě velké investice ze zahraničí.
Its smaller but dynamic neighbour, Gdynia, is striving to attract more cargo ships.
Za účelem rozšíření rozvoje přístavu se plánují rozsáhlé práce na infrastruktuře.
Major infrastructure works are on the drawing board to speed up the port’s development.
Díky prostředkům od vlády a z obecní i evropské pokladny vyroste do roku 2012 tepna spojující přístav s letištěm a dvě další silnice usnadní provoz v přístavu.
Public funds, both local and European, are helping to finance a road that will connect the port to the airport in 2012, and two other roads will make it easier to move around the port.
„Právě revitalizujeme pás kolem Visly,“ raduje se Iwona Bierutová, ředitelka pro hospodářské záležitosti na gdaňské radnici.
‘We are revitalising the belt around the Vistula’, Iwona Bierut, Director for Economic Affairs at the Gdansk Town Hall, says with satisfaction.
„Dalších téměř 300 hektarů čeká v Gdaňsku na investice,“ připomíná ředitel pro rozvoj v gdaňském přístavním orgánu Julian Skelnik.
‘And nearly 300 hectares are awaiting investments in Gdansk’, notes Julian Skelnik, Director of Development at the Gdansk Port Authority.
Obrovské jeřáby, nakloněné dopředu jako víly z pohádky, které je vidět už ze starého města, vypadají, jako by hlídaly historické centrum Gdaňsku.
Huge cranes hover over and are visible from the old town like good fairies keeping watch over the historic centre of Gdansk.
Blízkou přítomnost přístavu nelze přehlédnout.
The port’s proximity is impossible to ignore.
Architektura domů ve vydlážděných ulicích připomíná obchodní pouta, která od 15. století spojovala Gdaňsk s ostatními evropskými přístavy, především s Rotterdamem.
The houses that line its cobblestone streets are a reminder of the commercial ties built by Gdansk, with other European ports, in particular Rotterdam, from as early as the 15th century.
Červené cihly, které sloužily ke stavbě velké většiny budov a mnoha kostelů ve městě, pocházejí z Holandska: převážely se na dně obchodních lodí, kterým zajišťovaly větší stabilitu, a v Gdaňsku se odprodávaly.
The red bricks used to build most of the town’s buildings and its many churches come from Holland: placed as ballast in the hold of commercial ships to make them more stable, the bricks were then sold in Gdansk.
I únor 2011 I . 50 č
y 2011 I
Pár kroků od starého města se na stovkách hektarů táhnou loděnice, Stocznia Gdanska.
Just a stone’s throw from the old town, the Stocznia Gdanska shipyards cover hundreds of hectares.
Zde se zrodily vzpoury probíhající v roce 1970 a zde v 80. letech vzniklo hnutí Solidarita.
It was here that the riots of 1970 broke out and that the Solidarnosc movement emerged in the 1980s.
Lodě se tu staví stále (kontejnerové lodě, lodě na přepravu plynu, trawlery, …), ale vyrábí se tady také nejrůznější ocelové výrobky, především stožáry k větrným elektrárnám.
Ships are still built here (container vessels, gas tankers, trawlers and so on) as well as all sorts of steel products, especially wind turbine masts.
Gdaňská radnice plánuje, že na 70 dnes nevyužívaných hektarech postaví Evropské středisko solidarity na památku bojů za svobodu, které tu probíhaly.
On the 70 hectares of the site not in use today, the Gdansk town hall plans to build a European solidarity centre to commemorate the struggles for freedom that took place here.
Proč zde existují dva přístavy?
Why two ports?
Gdaňsk se v roce 1919 stal svobodným městem, pod německým jménem Danzig.
In 1919, Gdansk became a free city under the German name of Danzig.
Polsko, které tak přišlo o velký přístav, se snažilo získat nové námořní odbytiště.
Deprived of its port, Poland decided to develop a new maritime outlet.
Tehdy byla zvolena vesnice Gdyně, nacházející se 20 km od Danzigu.
It chose the village of Gdynia, 20 km from Danzig.
Gdyňský přístav, postavený v roce 1922, se rychle rozšířil. V roce 1937 již pohltil většinu námořní přepravy po Baltském moři.
The port was built in 1922 and expanded rapidly, handling the majority of Baltic maritime traffic by 1937.
O něco dál odděluje vnitřní přístav od přístavu severního kanál Visly, který byl postaven na začátku 70. let.
A bit further, the Vistula Canal separates the inland port from the northern port, built in the early 1970s.
Kdo ho chce přejet, musí si najít místo na prámu, převážejícím zaměstnance přístavu.
Visitors can cross the canal on the ferry used by port employees.
Vnitřní přístav, ležící podél mrtvého ramene Visly a kanálu, slouží pro kombinovanou přepravu (Ro-Ro) a pro nákladní lodě převážející suroviny, jako je ocel, hnojivo, obilniny, uhlí.
Situated along the oxbow of the Vistula and the canal, the inland port can handle roll-on/roll-off ships (Ro-Ro) carrying cargoes of raw materials, such as steel, fertiliser, cereals and coal.
Tento přístav využívá jen 10 % lodí. V letech 2004 – 2008 zde nicméně probíhaly projekty, které financovala Evropská unie, jako byla modernizace vstupu do přístavu nebo rozšíření přístaviště pro trajekty.
Only 10 % of ships use this port, which nevertheless benefited from projects part-financed by the European Union between 2004 and 2008, including modernisation of its entry and expansion of the ferry docks.
Gdaňsk a Gdyně v číslech
Gdansk and Gdynia at a glance
(zdroje: Přístavní orgány v Gdaňsku a Gdyni)
(sources: Gdansk and Gdynia Port Authorities)
Gdaňský záliv
Gulf of Gdansk
Gdaňsk • 450 000 obyvatel.• 2 500 zaměstnanců.• 24 milionů přepravených tun v roce 2009.• 2 velké investice: terminál pro kontejnery pro hluboké vody postavený v roce 2007, DCT, a terminál pro suchý sypký náklad, který koupila belgická společnost Sea Invest.
Gdansk• 450 000 inhabitants.• 2 500 employees.• 24 million tonnes of traffic in 2009.• 2 major investments: deepwater container terminal (DCT) built in 2007 and dry bulk cargo terminal acquired by the Belgian firm Sea Invest.
Vnitřní přístav
Inland port
Severní přístav
Northern port
Gdyně • 250 000 obyvatel.• 2 200 zaměstnanců.• 14,2 milionů přepravených tun v roce 2009.• 2 privatizované terminály: Baltic Container Terminal prodaný za 40 milionů EUR filipínské skupině ICSI a terminál Baltic Grain prodaný za 10 milionů EUR nizozemským a polským investorům.• Turistika (výletní lodě): 135 000 pasažérů v roce 2009.
Gdynia• 250 000 inhabitants.• 2 200 employees.• 14.2 million tonnes of traffic in 2009.• 2 privatised terminals: Baltic Container Terminal, sold for EUR 40 million to the Philippines-based group ICSI, and Baltic Grain terminal, sold for EUR 10 million to Dutch and Polish investors.• Tourism (cruise ships): 135 000 passengers in 2009.
Přístavní aktivita se v Gdaňsku dělí mezi vnitřní přístav, kanál Visly a severní přístav (viz foto), který je přímo otevřený do Gdaňského zálivu.
Port activity at Gdansk is divided between the inland port on the Vistula Canal and the northern port, seen here, which opens directly onto the Gulf of Gdansk.
I únor 2011 I . 50 č
isheries and a qu ac ul t ur F y 2011 I
Přístav tak se 75 % pomocí Evropské unie financoval například úsek silnice spojující přístav s městem.
As a result, with 75 % funding from the European Union, the port was able to finance a section of road that links the town to the port.
I zde se uvažuje o velkých rozvojových programech.
Here too, major development programmes are being studied.
Gdyně, která se tísní na velmi malém prostoru, má velké projekty na rozšíření, jako je vyhloubení kanálu do větší hloubky. „V příštích 4 letech počítáme s investicí 140 milionů EUR, abychom mohli přilákat větší lodě,“ vysvětluje Janusz Jarosinski.
Gdynia, confined to a limited area, has major expansion projects, including digging a canal to increase its depths.‘We plan to invest EUR 140 million over the next four years to be able to attract larger ships’, explains Janusz Jarosinski.
Připomeňme, že v květnu 2011 proběhne v Gdaňsku Evropský námořní den.
Some 20 kilometres away, Gdynia, the neighbouring port developed in 1922, intends to stay in the race.
„Gdyně bývala velkým přístavem.
‘Gdynia was a major port.
V době komunismu se specializovala na přepravu zboží, zatímco Gdaňsk se využíval na přepravu uhlí a topného oleje,“ připomíná Janusz Jarosinski, zastávající již 20 let funkci ředitele gdyňského přístavního úřadu.
During the Communist era, it was specialised in freight, while Gdansk mostly handled coal and fuel’, explains Janusz Jarosinski, President of the Gdynia Port Authority for 20 years.
V roce 2009 se provoz zvýšil na 14,2 milionů tun, z toho 65 % tvořilo různé zboží, z 15 % šlo o obilniny (sója, pšenice), z 10 % o uhlí a z 10 % o zboží bez obalu (hnojivo, chemické produkty).
Traffic in 2009 stood at 14.2 million tonnes: 65 % general cargo, 15 % cereals (soy, wheat), 10 % coal and 10 % bulk (fertilisers, chemical products).
Gdyně rovněž slouží jako velmi aktivní trajektový přístav mezi Polskem a Švédskem a vznikla zde nová mořská dálnice mezi Německem a Polskem.
Gdynia also has a very active ferry route between Poland and Sweden and has opened a new motorway of the sea between Germany and Poland.
V roce 2009 navíc přístavem prošlo podle údajů přístavního orgánu 135 000 cestujících na výletních lodích.
The port handled 135 000 cruise ship passengers in 2009, according to Port Authority statistics.
Přístavní úřad, který je i zde většinově v rukou polského státu, prochází privatizací a otevřel se podnikům se zahraničními investory.
The Port Authority, which here too is run by the Polish State, has opted for privatisation and is opening up firms to foreign investors.
„Privatizace byla dobrou volbou,“ vysvětluje Janusz Jarosinski.
‘Privatisation was the right choice’, explains Janusz Jarosinski.
„Za dva roky budou všechny přístavní terminály v rukou soukromých podniků.
‘In two years, all the port terminals will be in the hands
Peníze z privatizace patří přístavu, který zůstává majitelem pozemků.
In recent years, the ports of Gdansk and Gdynia, both open to foreign capital, have successfully promoted their respective strengths: Gdynia is counting on the modernisation of its infrastructures, while Gdansk is aiming for geographical development, given the immense expanse of land still available for development within its port.
Tyto částky lze využít pouze na rozvoj infrastruktury.“
European Maritime Day will take place in Gdansk in May 2011.
Zásadní změna spočívá v tom, že toto nařízení zahrnuje všechny typy produkce sladkovodních nebo mořských živočichů: pochopitelně ryby, ale také korýše, měkkýše a dokonce mořské řasy.
This innovative Regulation covers all types of fresh water and marine animal production: fish, obviously, but also crustaceans, molluscs and even seaweed.
„Doposud žádný předpis neumožnil označovat mořské řasy jako ‚bio‘ “, upřesňuje Jean-François Arbona ze společnosti C-Weed Aquaculture, která se specializuje na produkci mořské vegetace.
‘No earlier text permitted the labelling of organic seaweed’, notes Jean-François Arbona, of C-Weed Aquaculture, a firm specialised in the production of sea plants.
„Toto nařízení mimo jiné umožňuje existenci akvakultury (produkce mlžů, korýšů…) s označením bio, což stimuluje producenty a zvyšuje hodnotu správných ekologických postupů.“
‘This regulation also makes possible the existence of aquaculture (shellfish, crustaceans, etc.) under an organic label that encourages producers by adding value to good environmental practice.’
Omezit hustotu chovu
Reducing farming density
Evropský spotřebitel bude moci od nynějška jasně rozpoznat produkty ekologické akvakultury, které splňují evropskou normu pro biologickou výrobu.
The densities imposed by the European text are in line with those generally set by existing organic certification standards and are much stricter than those for conventional production.
Cílem je zajistit výrobu kvalitních potravin a současně omezit dopad na vodní životní prostředí.
For salmon, for example, Europe’s largest organic aquaculture production, the density of an organic farm cannot exceed 10 kg/m3 in sea water, compared with 70 kg/m3 with conventional production.
Nové normy produkce zajišťují rybám opravdu dobré životní podmínky.
European consumers will now be able to identify the organic aquaculture products that meet European organic production standards.
Hustota chovů, kterou stanoví evropské dokumenty, odpovídá hustotám, které se obvykle používají u současných chovů s certifikací bio a jsou výrazně přísnější než tzv. konvenční produkce.
The aim is to guarantee the production of high quality foods while limiting the impact on the aquatic environment.
1. července 2010 vstoupilo v platnost nařízení týkající se ekologické produkce živočichů pocházejících z akvakultury (ryby, měkkýši, korýši) a produkce mořských řas.
Dr Giuseppe Lembo (COISPA Tecnologia & Ricerca) is an expert in fish welfare in aquaculture. In his view, the maximum stocking densities authorised in the European Union represent a balanced compromise between welfare, high quality and profitability. ‘Today there is a growing interest in the welfare of farmed fish’, he explains. ‘And more and more fish farmers are becoming aware that, over and above a question of ethics, the success of their production is at stake. The concept of minimum space for fish is more complex than for terrestrial animals and there are many inter-species differences as regards the need for space and stocking density tolerance.’ op eur e in E The Regulation on organic aquaculture animal (fish, molluscs, crustaceans) and seaweed production entered into force on 1 July 2010.
Zatímco doposud používaly členské státy při certifikaci soukromé normy nebo vnitrostátní specifikace, toto nařízení nyní stanoví minimální kritéria společná pro všechny země Evropské unie.
Certification in the Member States used to be based on private standards or national specifications, but the new Regulation imposes minimum criteria to be used in all countries of the European Union.
Pro jednoho z největších producentů v EU, kterým je Irsko, však tato norma nebude znamenat změny. „Irsko bylo jednou z prvních zemí, která se začala věnovat ekologické akvakultuře, a to už od začátku 90. let,“ připomíná Richie Flynn z irského sdružení producentů akvakultury IFA The Irish Farmers’Association.
Regulation (710/2009 (1)) on organic aquaculture animal and seaweed production has been in force since July in all Member States of the European Union (EU).
„Kritéria nízké hustoty, zásobování rybami z trvale udržitelných lovišť nebo umístění farem se již dodržují.
The new EU logo for organic products, the ‘Euro-leaf’ (see photo above and box), must be affixed to pre-packaged organic aquaculture products produced in the EU.
Některá z našich kritérií jsou dokonce přísnější než ta, která nařízení vyžaduje.“
Member States used to be able to draw up their own specifications through national regulations or rely on private standards.
Nařízení (710/2009 (1)) týkající se ekologické produkce živočichů pocházejících z akvakultury a produkce mořských řas platí od července ve všech zemích Evropské unie (EU).
The same low density requirement is laid down in the Regulation for production of sea bream and sea bass. Density is restricted to a maximum of 15 kg of fish per m3.
Díky této společné normě, která se opírá o minimální kritéria, se zlepší označování živočichy pocházející z ekologické akvakultury.
For the Greek company Kefalonia Fisheries, founded in 1981 as the first organic fish farm for sea bass and sea bream, the new text will not lead to any major changes.
Nové logo EU pro ekologické produkty přezdívané„eurolist“ (viz foto a rámeček dole) bude povinné pro balené evropské produkty ekologické akvakultury, které se vyrábí v EU.
‘Our organic aquaculture production is certified by Naturland, which imposes certain additional criteria that go beyond the European legislation’, explains Sales Manager Efi Moustaka.
Členské státy mohly doposud stanovit vnitrostátními předpisy své vlastní specifikace nebo i používat soukromé normy.
This ban has a major impact on certain farms, which previously used hormonal induction for fish reproduction.This is the case for carp produced mainly in Hungary, Slovakia, Czech Republic and Poland.