natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ve většině zemí jsou hlavními poskytovateli substituční léčby specializované veřejné ambulantní služby.
In most countries, specialised public outpatient services are the main providers of substitution treatment.
Praktičtí lékaři v»ordinacích, mnohdy ve sdílené péči se specializovanými centry, však hrají čím dál větší úlohu při poskytování tohoto typu léčby.
However, office-based general practitioners, often in sharedcare arrangements with specialised centres, play an increasing role in the provision of this type of treatment.
Tito poskytovatelé fungují na různých úrovních ve třinácti zemích.
These providers are, at different levels, involved in 13 countries.
V»lůžkových zařízeních je klientům poskytnuto ubytování a»individuálně strukturovaná psychosociální léčba a»klienti se zúčastňují aktivit směřujících k»jejich návratu do společnosti.
In inpatient settings, clients receive accommodation and individually structured psychosocial treatments and take part in activities geared towards rehabilitating them into society.
V»tomto kontextu je často využíván přístup terapeutické komunity.
A therapeutic community approach is often used in this context.
Ústavní protidrogovou léčbu poskytují také psychiatrické nemocnice, především klientům s»psychiatrickými komorbiditami.
Inpatient drug treatment is also provided by psychiatric hospitals, notably for clients with co-morbid psychiatric disorders.
Přístup k»ústavní psychosociální léčbě hodnotí jako okamžitý národní odborníci z»Řecka, Maďarska a»Turecka.
Access to inpatient psychosocial treatment is rated as immediate by national experts from Greece, Hungary and Turkey.
Odborníci odhadují, že průměrná čekací doba je kratší než jeden měsíc ve 12 zemích a»než 25 týdnů v»Norsku.
Experts estimate the average waiting time to be less than one month in 12 countries and 25 weeks in Norway.
V»Rakousku se uvádí čekací doba až několik měsíců, podle regionu a»léčebného zařízení.
In Austria, the waiting time is reported to be up to several months, depending on region and treatment facility.
Odborníci z»deseti zemí odhad čekací doby pro tento typ léčby neposkytli.
Experts from 10 countries did not provide an estimate of the waiting time for this type of treatment.
Detoxifikace probíhá bez čekacích lhůt podle odborníků z»Maďarska, Slovinska, Slovenska, Turecka a»Vlámského
Detoxification is considered to have no waiting time by experts from Hungary, Slovenia, Slovakia, Turkey and the Flemish Community in Belgium.
Podle odhadu absolvovalo v»roce 2008 v»Evropě substituční léčbu přibližně 670»000 uživatelů opiátů»(19).
In 11 countries, the estimated average waiting time is less than two weeks.
Odborníci 10 z»26 zemí poskytujících údaje odhadli, že na tento typ léčby není žádná čekací doba.
An average waiting time of two weeks to one month is estimated in Cyprus, the Czech Republic and Greece, from 10 of the 26 reporting countries estimated that there is no waiting time for this type of treatment.
Ve čtyřech zemích (České republice, Dánsku, Itálii, Portugalsku), je průměrná čekací doba podle odhadu kratší než jeden měsíc.
In four countries (Czech Republic, Denmark, Italy, Portugal), the average waiting time was estimated to be less than one month.
V»České republice jsou čekací doby pouze na metadon, neboť buprenorfin ve vysokých dávkách mohou předepisovat praktičtí lékaři v»ordinacích – i»když klient musí hradit náklady na léčivo.
In the Czech Republic, waiting times only apply to methadone, since highdosage buprenorphine can be prescribed by office-based general practitioners¢— although the client has to cover the costs of the medication.
V»jiných čtyřech zemích (Maďarsku, Rumunsku, Finsku, Norsku) se odhadované čekací doby pohybují od jednoho do šesti měsíců, přičemž v»dalších třech zemích (Bulharsku, Řecku, Polsku) je to více než rok.
In another four countries (Hungary, Romania, Finland, Norway), the estimated waiting time ranges between one and six months, while in a further three countries (Bulgaria, Greece, Poland) it is over one year.
Z»těchto zemí uvádí Řecko průměrnou čekací dobu 38 měsíců, přičemž podle údajů bylo v»roce 2008 v»pořadníku na zařazení do substituční léčby registrováno
Among these, Greece reports an average waiting time of 38 months, with data showing 5¢261 problem opioid users registered as waiting for admission to substitution programmes in 2008.
) Viz „Pomoc uživatelům drog ve věznicích“, s.»37.) Viz tab.
National average waiting times may, however, mask considerable regional variation.
HSR-1 a»HSR-2 ve Statistickém věstníku 2009.)
For example, in Ireland the average waiting time for
TDI-7, TDI-10, TDI-19 a»TDI-21 ve Statistickém věstníku 2010.
See ‘Assistance to drug users in prison’, p.¢37.See Tables HSR-1 and HSR-2 in the 2009 statistical bulletin.See Table HSR-3 in the 2010 statistical bulletin.
Výroční zpráva za rok 2010: Stav drogové problematiky v Evropě společenství Belgie. V»jedenácti zemích je odhadovaná čekací doba kratší než dva týdny.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe while in Ireland, Austria and Norway it is estimated at between one and three months.
Odborníci z»pěti zemí odhad neposkytli.
Experts from five countries did not provide an estimate.
Zajišťování kvality
Quality assurance
Téměř všechny metodické pokyny se zaměřují na odborné pracovníky provádějící léčbu (58) a»poskytovatele služeb (52) a»téměř polovina z»nich se zaměřuje na plánovače zdravotní péče (25).
Almost all guidelines target treatment professionals (58) and service providers (52), and close to half of them target healthcare planners (25).
Portugalsko je jedinou zemí zmiňující metodické pokyny zaměřené na klienty, přičemž Dánsko uvádí zaměření na tvůrce politik.
Portugal is the only country reporting guidelines targeting clients, while Denmark reports targeting policymakers.
Odborní pracovníci provádějící léčbu se podíleli na přípravě metodických pokynů v»17 zemích, ve čtyřech zemích to byli jiní odborní pracovníci.
Treatment professionals were involved in developing the guidelines in 17 countries, and other professionals in four countries.
V»devíti zemích se na ní rovněž podíleli výzkumní pracovníci, ve třech tvůrci politik a»v»jedné klienti.
Researchers also participated in nine countries, policymakers in three and clients in one.
Více informací ohledně národních metodických pokynů k»léčbě poskytuje Portál správné praxe EMCDDA.
More information regarding national treatment guidelines is provided on the EMCDDA’s ‘Best practice portal’.
Opatření k»zajištění kvality protidrogové léčby přijímá v»současné době většina evropských zemí.
Actions addressing the quality of drug treatment are currently being undertaken by most European countries.
Tato opatření zahrnují zpracování a»provádění metodických pokynů, přijetí národních protidrogových akčních plánů, které se zabývají otázkami kvality léčby, procesy certifikace kvality a»akreditace a»studie, které zkoumají rozdíly v»kvalitě mezi jednotlivými centry protidrogové léčby nebo tato centra porovnávají.
These actions include the development and implementation of guidelines, the adoption of national drug action plans which address treatment quality issues, quality certification and accreditation processes, and studies investigating quality differences between treatment centres or benchmarking them.
K»nejnovějšímu vývoji patří zavedení metodických pokynů pro kvalitu léčby v»šesti zemích, přičemž takové metodické pokyny v»nedávné době publikovaly Kypr, Turecko a»Norsko.
Recent developments include the implementation of guidelines for treatment quality in six countries, while Cyprus, Turkey and Norway have recently published such guidelines.
Deset zemí přijalo nové strategické dokumenty, jež v»některých případech obsahovaly akreditační systémy. Polsko a»Slovensko také zavedly kritéria akreditace pro centra protidrogové léčby, přičemž Slovensko zavedlo certifikaci podle ISO 9001.
Ten countries adopted new strategic documents, in some cases entailing accreditation systems.
Čtyři země, Estonsko, Lotyšsko, Nizozemsko a»Rumunsko, zkoumají rozdílnost v»kvalitě služeb v»rámci celého svého systému léčby.
Four countries — Estonia, Latvia, the Netherlands and Romania — are investigating heterogeneity in the quality of service across their treatment system.
Prevence a»minimalizace škod souvisejících s»drogami je cílem veřejného zdravotnictví všech členských států a»protidrogové strategie EU (21).
The prevention and reduction of drugrelated harm is a¢public health objective in all Member States and in the EU drugs strategy¢(21).
Pro plánování služeb jsou nyní rovněž dostupné přehledy vědeckých důkazů o»intervencích k»minimalizaci škod i»studie ukazující dopad těchto intervencí (EMCDDA, 2010a).
Reviews of the scientific evidence of harm-reduction interventions, as well as studies showing the combined impact of these interventions, are now also available for service planning (EMCDDA, 2010a).
K»hlavním intervencím v»této oblasti patří substituční léčba závislosti na opiátech a»programy výměny jehel a»stříkaček, které se zaměřují na úmrtí z»předávkování a»šíření infekčních nemocí.
Among the main interventions in this field are opioid substitution treatment and needle and syringe exchange programmes, which target overdose deaths and the spread of infectious diseases.
Dostupnost těchto opatření je hlášena ve všech zemích s»výjimkou Turecka.
These measures are reported to be available in all countries except Turkey.
Třebaže existují značné rozdíly v»rozsahu a»úrovni poskytování služeb (viz kapitoly 6 a»7), obecným evropským trendem je růst a»konsolidace opatření k»minimalizaci škod.
While considerable differences exist in the range and levels of service provision (see Chapters 6 and 7), the general European trend is one of growth and consolidation of harm-reduction measures.
Spojené království má dlouhou historii posuzování systému zdravotnictví a»jeden z»nejširších souborů nástrojů k»monitorování a»zlepšování kvality léčby.
Most European countries provide a range of further healthcare and social services, including those that are recommended by the WHO, UNODC and UNAIDS (2009), as part of a ‘comprehensive package’ for HIV
Ten nyní zahrnuje dokument o»klinickém řízení v»protidrogové léčbě (NTA, 2009), který se zabývá úrovněmi odpovědnosti a»podřízenosti, zlepšováním kvality, politikami řízení rizik a»postupy ke zjišťování a»nápravě nekvalitních výkonů.
The United Kingdom has a long history of assessing the health system and one of the widest sets of instruments to monitor and improve treatment quality. This now includes a document on clinical governance in drug treatment (NTA, 2009) that addresses lines of responsibility and accountability, quality improvement, risk management policies and procedures to identify and remedy poor performance.
Nová monografie EMCDDA ominimalizaci škod
New EMCDDA monograph on harm reduction
Studie zadaná centrem EMCDDA zjistila 60 národních metodických pokynů k»léčbě v»sedmnácti z»dvaadvaceti zemí v»Evropě poskytujících údaje.
A study commissioned by the EMCDDA identified 60¢national treatment guidelines in 17 out of 22 reporting countries in Europe.
Modalitami, kterými se metodické pokyny nejčastěji zabývají, jsou psychosociální léčba (29), substituční léčba závislosti na opiátech (28) a»detoxifikace (22).
The modalities most frequently covered by the guidelines are psychosocial treatment¢(29), opioid substitution treatment (28) and detoxification¢(22).
U»zemí s»vysokými počty pacientů v»substituční léčbě závislosti na opiátech je podle všeho vyšší pravděpodobnost, že mají vypracované metodické pokyny k»léčbě pro každou modalitu.
Countries with high numbers of patients in opioid substitution treatment appear to be more likely to have developed treatment guidelines for each modality.
Monografie podává komplexní přehled této oblasti v»šestnácti kapitolách, jejichž autory je více než padesát evropských a»mezinárodních odborníků.
The monograph provides a comprehensive overview of this field through 16 chapters authored by more than 50 European and international experts.
První část monografie je ohlédnutím za vznikem a»rozšířením pojmu minimalizace škod a»zabývá se jím z»různých hledisek, včetně pohledu mezinárodních organizací, výzkumných pracovníků a»uživatelů drog.
The first part of the monograph looks back at the emergence and diffusion of harm reduction and explores the concept from different perspectives, including those of international organisations, researchers and drug users.
Druhá část je věnována současným důkazům a»dopadům a»dokládá, jak se tato koncepce rozšířila na širokou škálu vzorců chování a»škod, včetně souvislostí s»alkoholem, tabákem a»rekreačním užíváním drog.
A second part is dedicated to current evidence and impacts and illustrates how the concept has broadened to cover a wide range of behaviours and harms, including those related to alcohol, tobacco and recreational drug use.
Poslední část se zabývá výzvami a»inovacemi a»potřebou integrovat a»upravovat intervence podle individuálních a»sociálních potřeb.
The last part addresses challenges and innovations, and the necessity to integrate and match interventions to individual and social needs.
Toto vybrané téma je k»dispozici pouze v»angličtině v»tištěné verzi a»on-line na internetových stránkách EMCDDA.
This publication is available in print and online on the EMCDDA website in English only.
Sedmnáct zemí hlásí metodické pokyny specificky pro léčbu uživatelů opiátů.
Seventeen countries report guidelines specifically for the treatment of opioid users.
Pět zemí má metodické pokyny zaměřené na užívání různých látek, přičemž Maďarsko a»Německo mají metodické pokyny pro poruchy související s»užíváním amfetaminů a»konopí.
Five countries have guidelines targeting the use of different substances, while Hungary and Germany have guidelines for amphetamines and cannabis use disorders.
Deset zemí se zabývá dlouhodobými problémovými uživateli drog a»devět vytvořilo metodické pokyny pro mladé uživatele drog.
Ten countries address longterm problem drug users and nine have developed guidelines for young drug users.
Osm zemí se také zabývá uživateli drog se souběžnými onemocněními.
Eight countries also address drug users with co-occurring disorders.
Kapitola 2: Řešení drogové problematiky v Evropě – přehled
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview employment and to obtain or improve housing.
V»praxi mohou reintegrační programy zahrnovat pracovní poradenství, umístěnky na pracoviště a»podporu bydlení.
In practice, reintegration programmes may include vocational counselling, work placements and housing support.
Intervence ve věznicích, které mají dopad na relaps a»recidivu, mohou nasměrovat osoby ve výkonu trestu na komunitní služby bydlení a»sociální služby během přípravy na propuštění.
Prison¢based interventions, which have an impact on relapse and reoffending, may link inmates to community¢based housing and social support services in preparation for their release.
Obecně výsledky opatření sociální reintegrace mnohdy záleží na efektivní spolupráci mezi institucemi zdravotnictví a»sociální péče.
In general, the outcomes of social reintegration measures often rely on efficient collaboration between health and social care institutions.
Běžně nabízené intervence závisejí na národním kontextu, avšak zahrnují individuální hodnocení rizik a»poradenství, cílené informace a»osvětu ohledně bezpečnějšího užívání, distribuci injekčního náčiní jiného než injekčních stříkaček a»jehel, propagaci užívání kondomů mezi injekčními uživateli drog, testování na infekční nemoci a»poradenství v»této oblasti, antiretrovirovou léčbu a»očkování proti virové hepatitidě.
prevention among drug injectors. The interventions routinely offered depend on the national context, but include individual risk assessment and advice, targeted information and safer-use education, distribution of injecting equipment other than needles and syringes, promotion of condom use among injecting drug users, infectious disease testing and counselling, antiretroviral treatment and vaccination against viral hepatitis.
Mnohé z»těchto služeb poskytují nízkoprahová zařízení.
Many of these services are provided at lowthreshold agencies.
Řešení v»oblasti minimalizace škod zaměřená na prevenci úmrtí vyvolaných drogami jsou však vzácná (22), a»to i»přes rostoucí povědomí o»potřebě takových intervencí.
Harm-reduction responses aimed at preventing drug¢induced deaths are, however, scarce¢(22), despite an increasing awareness of the need for such interventions.
K»novým iniciativám v»této oblasti patří včasná varování nebo výstrahy o»látkách spojených s»vyššími riziky»(23).
New initiatives in this field include early warnings or alerts about substances associated with higher risks¢(23).
Například všechna nízkoprahová zařízení v»České republice byla v»roce 2009 informována o»možném pronikání fentanylu na místní drogový trh.
For example, all lowthreshold facilities in the Czech Republic were notified in 2009 about a possible penetration of fentanyl into the local drug market.
Ačkoli neexistuje žádný přímý příčinný vztah mezi problematičtějšími formami užívání drog a»sociálním vyloučením, mnohdy jsou spjaty.
Although there is no direct causal relationship between the more problematic forms of drug use and social exclusion, they are often associated.
Údaje ukazují, že bezdomovectví postihlo 9»% klientů nastupujících ambulantní protidrogovou léčbu a»asi 13»% osob nastupujících pobytovou léčbu v»roce 2008.
Data show that homelessness affected 9¢% of clients entering outpatient drug treatment and about 13¢% of those entering inpatient treatment in¢2008.
Asi 40»% klientů nastupujících léčbu v»obou prostředích nemělo dokončené sekundární vzdělání, zatímco 47»% osob nastupujících ambulantní léčbu a»71»% osob nastupujících léčbu v»lůžkových zařízeních uvedlo, že jsou buďto nezaměstnaní, nebo ekonomicky neaktivní (24).
About 40¢% of clients entering treatment in both settings had not completed their secondary education, while 47¢% of those entering outpatient and 71¢% of those entering inpatient treatment reported to be either unemployed or economically inactive¢(24).
To se za stávající ekonomické situace, kdy rostoucí nezaměstnanost zvyšuje konkurenci na trhu práce, nemusí lepšit»(25).
This may not improve under the current economic situation, where growing unemployment rates increase competition in the labour market¢(25).
Po nedávných zdokonaleních léčby hepatitidy C»zvyšuje nyní většina zemí své úsilí v»prevenci, zjišťování a»léčbě hepatitidy mezi uživateli drog, včetně těch v»substituční léčbě.
Following recent improvements in the treatment of hepatitis¢C, most countries are now increasing their efforts to prevent, detect and treat hepatitis among drug users, including those in substitution treatment.
K»příkladům z»nedávné doby patří nový národní plán boje proti hepatitidě ve Francii, pilotní studie přípravy doporučení k»prevenci HCV v»Německu a»metodika léčby hepatitidy v»České republice, Nizozemsku a»Spojeném království.
Recent examples of this include: the new national hepatitis plan in France; a pilot study to develop recommendations for HCV prevention in Germany; and hepatitis treatment guidance in the Czech Republic, the Netherlands and the United Kingdom.
Několik zemí rovněž hlásí studie a»screeningové kampaně v»prostředí věznic, mimo jiné Belgie, Francie, Lucembursko a»Maďarsko.
Studies and screening campaigns in prison settings are also reported by several countries, including Belgium, France, Luxembourg and Hungary.
Všechny země poskytující údaje uvádějí dostupnost programů a»služeb v»oblasti bydlení, vzdělání a»zaměstnanosti.
All reporting countries mention the availability of housing, education and employment programmes and services.
Ty jsou zaměřeny specificky na uživatele drog nebo řeší potřeby sociálně vyloučených skupin obecně.
These are either targeted specifically at drug users or address the needs of socially excluded groups in general.
Irsko a»Švédsko projednávají model „bydlení především“ pro osoby bez domova s»problémy duševního zdraví a»užívání látek.
Ireland and Sweden are discussing the ‘housing first model’ for homeless individuals with mental health and substance problems.
Tento model je mnohdy spojen s»integrovanými komunitními léčebnými a»sociálními službami a»s»vedením jednolivých případů.
This model is often associated with integrated community treatment and social services and with case management.
Přístup k»bydlení není podmíněn střízlivostí a»absencí drog, jak tomu pro tuto problematickou skupinu bývá.
Access to accommodation is not contingent upon being sober and drug-free, as it normally is for this problematic group.
Přístup „bydlení především“ ukázal pozitivní výsledky u»lidí bez domova s»nejrůznějšími sociálními a»zdravotními proměnnými, včetně užívání látek (Pleace, 2008).
The housing first approach has shown positive outcomes for homeless people across a¢number of social and health variables, including substance use (Pleace, 2008).
Důležitou úlohu v»sociální reintegraci uživatelů drog hraje zvyšování zaměstnatelnosti a»přístup k»placené práci. Země jako například Německo, Itálie, Rakousko, Portugalsko a»Spojené království ve stále větší míře upřednostňují aspekty procesu vyléčení související se
The focus of harm-reduction responses has expanded beyond the HIV/AIDS epidemic into the broader perspective of catering for the health and social needs of problem drug users, especially those who are socially excluded.
Zahrnutí minimalizace škod do protidrogových intervencí také uspíšilo sběr dat o»drogové problematice.
The incorporation of harm reduction into the response to drugs has also advanced the collection of data on the drug problem.
Národní inventury služeb a»studie kvality služeb (Česká republika, Německo, Irsko, Finsko) a»průzkumy klientů (Estonsko, Litva, Lucembursko, Maďarsko) podávají lepší představu o»poskytování služeb a»potřebách uživatelů.
National inventories of services and studies of service quality (Czech Republic, Germany, Ireland, Finland) and client surveys (Estonia, Lithuania, Luxembourg, Hungary) provide a better insight into service provision and users’ needs.
Pomáhají také prosazovat posuzování kvality a»výměnu osvědčených postupů s»cílem zlepšit materiály a»techniky prevence a»nové intervence.
It also helps to promote quality assessment and exchange of best practice, to improve prevention materials and techniques and to develop new interventions.
) Viz tab. HSR-8 ve Statistickém věstníku 2010.)
Improving employability and access to paid work plays an important role in the social reintegration of drug users.
Viz rámeček „Epidemie antraxu mezi uživateli heroinu ve Spojeném království a»Německu“ v»kapitole 7.)
Countries such as Germany, Italy, Austria, Portugal and the United Kingdom have increasingly prioritised employment-related aspects of the recovery process through new initiatives and increased funding allocations.
Viz tab. TDI-12, TDI-13 a»TDI-15 ve Statistickém věstníku 2010.)
Social reintegration is recognised as an essential component of comprehensive drug strategies.
Viz „Hospodářská recese a»problematika drog“ v»kapitole 1.
22) See Table HSR-8 in the 2010 statistical bulletin.
Výroční zpráva za rok 2010: Stav drogové problematiky v Evropě zaměstnáním, a»to prostřednictvím nových iniciativ a»alokací zvýšených finančních prostředků do této oblasti.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe of interventions that are mainly implemented by police and police-like institutions (e.g. customs).
Údaje o»aktivitách prosazování protidrogových právních předpisů jsou mnohdy méně rozvinuté a»přístupné než data v»jiných oblastech protidrogové politiky.
Data on drug law enforcement activities are often less developed and accessible than those in other areas of drug policy.
Jednou pozoruhodnou výjimkou jsou údaje o»trestných činech porušujících protidrogové právní předpisy, kterými se zabývá tento oddíl.
Notable exceptions are data on drug law offences, which are reviewed in this section.