natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Další průzkumy poskytují údaje o užívání drog mezi konkrétními podskupinami řidičů.
Other surveys provide data on drug use among specific subsets of drivers.
Zatímco se některé studie zabývaly pouze řidiči, kteří byli účastníky smrtelných dopravních nehod, jiné se zaměřily na vzorky zraněných řidičů, zabitých řidičů, řidičů, kteří byli účastníky nehod, a řidičů podezřelých z řízení vozidla pod vlivem alkoholu nebo drog.
While some studies considered only drivers involved in fatal accidents, others looked at sample groups of injured drivers, killed drivers, drivers involved in accidents, and drivers suspected of driving under the influence of alcohol or drugs.
Výsledky těchto různých studií však nejsou vědecky srovnatelné.
However, the results of these various studies are not scientifically comparable.
Pozitivní test na přítomnost alkoholu může být důvodem, že dále není proveden test na přítomnost drogy, přičemž omezené zdroje a trestní stíhání mají přednost před jakoukoli potřebou sběru ucelených údajů.
A positive test for alcohol may override any requirement for drug testing, with resource limitations and prosecution requirements taking priority over any need for comprehensive data gathering.
To byl případ Dánska, Estonska, Irska a Portugalska.
This has been the case in Denmark, Estonia, Ireland and Portugal.
Francouzskou studii SAM, jednu z nejrozsáhlejších studií na toto téma v posledních letech, umožnila změna vnitrostátních pravidel silničního provozu, podle níž je policie za vymezených okolností povinna testovat všechny řidiče na přítomnost drog.
The French SAM study, one of the most extensive studies in recent years on the subject, was made possible by a change to the national Road Code obliging the police, in defined circumstances, to test all drivers for drugs.
Důkazy o užívání drog lze odhalit v různých biologických vzorcích včetně krve, moči, slin, potu, a dokonce i vlasů.
Evidence of drug-taking may be detected in different biological samples, including blood, urine, saliva, sweat and even hair.
Krev je ideálním základem pro právní důkaz snížené schopnosti řídit vozidlo, ale z praktických důvodů je vhodné provádět při silničních kontrolách testování pomocí slin.
Blood is the ideal matrix for legal proof of impairment, but roadside screening by oral fluid (saliva) is desirable for convenience.
Prahové hodnoty pro drogy mohou být stanoveny v nižší úrovni detekce nebo na úrovních, na nichž se mohou očekávat první projevy snížené schopnosti řídit vozidlo.
Threshold levels for the drugs may be set at the lower limit of detection, or at levels where impairment may be expected to start.
Zatímco však u některých drog, včetně konopí a opiátů, je jejich účinek na snížení schopnosti řídit vozidlo zřejmě závislý na dávce, u jiných, například u amfetaminů, tomu tak není.
However, while some drugs, including cannabis and opioids, appear to have a dosedependent impairing effect, others such as amphetamines do not.
Výpočty dále komplikuje tolerance a interakce s alkoholem nebo jinými drogami.
Tolerance and interactions with alcohol or other drugs complicate calculations further.
Řidiči, u nichž bylo zjištěno, že zkombinovali drogy s alkoholem, dostávají ve Francii vyšší pokuty.
In France, drivers found combining drugs with alcohol receive a higher penalty.
Reakce na psychoaktivní léky
Responding to psychoactive medicines
Obecně platí, že nejčastěji odhalenou nezákonnou látkou je konopí a že nejčastěji hlášenými psychoaktivními léky jsou benzodiazepiny.
Generally, cannabis is the most common illicit substance detected, and benzodiazepines are the most commonly reported psychoactive medicines.
Důkazy celkově ukazují na mnohem vyšší prevalence nezákonných drog i léků na lékařských předpis, často v kombinaci s alkoholem, mezi řidiči, kteří byli účastníky nehod nebo kteří jsou podezřelí z řízení vozidla pod vlivem drog nebo alkoholu.
Overall, the evidence points to much higher prevalences of both illicit and prescription drugs, often in combination with alcohol, among drivers involved in accidents or suspected of driving under the influence of drugs or alcohol.
Za pomoci agentury EMCDDA a Generálního ředitelství Evropské komise pro dopravu byly vypracovány nové mezinárodní pokyny pro standardizaci výzkumných metod.
New international guidance for standardisation of study designs have been drawn up with the assistance of the EMCDDA and the European Commission’s DG Transport.
Tyto pokyny berou v úvahu rozdíly mezi právními předpisy a politikami provádění testů v jednotlivých zemích a poskytují více než stovku doporučení, která jsou rozdělena do oblastí chování,
It takes into account differences between countries’ legislation and testing policies, providing over a hundred recommendations subdivided into the areas of behaviour, epidemiology, and toxicology.
Kde stanovit mez – nebo meze?a řízení vozidel, která v roce 2002 navrhla, aby všichni řidiči, kteří jsou účastníky smrtelné Většina evropských zemí uplatňuje při dopravní nehody, byli testováni na užití definování trestného činu řízení vozidla pod alkoholu a drog.vlivem drog jeden ze dvou přístupů.
The overall scarcity of information continues despite a recommendation made in 2002 by the European Commission’s expert working group on drugs, medicines and driving that all drivers involved in a fatal accident should be tested for alcohol and drug use.
Psychoaktivní léky, jako jsou léky proti bolesti (opiáty), sedativa (benzodiazepiny), antidepresiva a antihistaminika, mohou mít někdy na schopnosti řidičů značné účinky.
Psychoactive medicines, such as painkillers (opioids), sedatives (benzodiazepines), antidepressants and antihistamines can have sometimes considerable effects on the capabilities of drivers.
Výsledky studií naznačují, že řidiči mohou užívat tyto drogy buď ze zdravotních důvodů na základě lékařského předpisu, nebo je mohou zneužívat, někdy společně s nezákonnými látkami.
Results from studies suggest that drivers may be using these drugs either for medical reasons following prescription, or misusing them, sometimes together with illicit substances.
Rostou též obavy z možného dopadu narůstajícího počtu uživatelů drog, kteří podstupují substituční léčbu závislosti na opiátech.
Concern is also growing about the possible impact of the increasing numbers of drug users receiving opioid substitution treatment.
dalších zemí přijalo politiku „nulové tolerance“, podle níž je trestáno jakékoli řízení vozidla po užití drogy.
Most European countries take one of two approaches to defining the offence of driving under the influence of drugs. Eleven countries only penalise impaired driving, whether caused by illicit drugs or medicines.
V sedmi zemích jsou tyto dva přístupy zkombinovány a výsledkem jsou odstupňovaná opatření na pachatele řídící vozidlo pod vlivem drog.
Eleven other countries have adopted a ‘zero-tolerance’ policy, penalising any driving after drug-taking. In seven countries, these two approaches are combined in a tiered response to drug driving offenders.
Od roku 1999 bylo v celé Evropě provedeno více než třicet studií o prevalenci drog mezi řidiči.
Most countries’ laws penalise impairment from any drug, whether illicit or medicinal.
Tyto studie však využívaly různé metody a jako vzorky si vybíraly odlišné skupiny řidičů, což ztěžuje vyvození obecných závěrů.
In France, Austria and Portugal, some impairing psychoactive medicines such as benzodiazepines are not covered by the drug driving law, though they may be
Většina zemí trestá sníženou schopnost řídit vozidlo způsobenou jakoukoli drogou, ať už nezákonnou látkou či lékem.
More than 30 studies on the prevalence of drugs among drivers have been carried out across Europe since 1999.
Ve Francii, v Rakousku a v Portugalsku se zákon o jízdě pod vlivem drog netýká některých psychoaktivních léků snižujících schopnost řídit vozidlo, např. benzodiazepinů, ačkoli se na ně může vztahovat definice obecného trestného činu, jakým je nebezpečné řízení
However, these studies have used various methods and sampled different groups of drivers, making it difficult to draw overall conclusions.
v australském státě Victoria využívá při silničních kontrolách dva testy slin za sebou s cílem dosáhnout nízké míry falešné pozitivity; trestní stíhání bude vycházet z výsledků následného laboratorního potvrzení druhého vzorku.
2004, a system in Victoria, Australia uses two saliva tests in series at the roadside to achieve a low false positive rate; prosecution will be based on the results of a subsequent laboratory confirmation of the second sample.
V Evropské unii se trestní stíhání opírá o výsledky krevních testů, i když Francie testy na základě slin při silničních kontrolách využívá.
In the EU, while France uses roadside saliva tests, prosecution is based on the results of a blood test.
Jsou preventivní kampaně efektivní?
Are prevention campaigns effective?
pracovní skupina Evropské komise pro drogy, léky a řízení vozidel, aby policisté provádějící dopravní kontroly byli povinně vyškoleni o tom, jak rozpoznat známky snížené schopnosti řídit vozidlo vyvolané drogami.
group on drugs, medicines and driving recommended that police involved in traffic control receive mandatory training in recognising the signs of impairment due to drugs.
Mezi tyto testy se může řadit například prohlídka velikosti zornic, testy koordinace, testy chování, reakce a způsob řeči.
These tests may include, for example, examination of the size of the pupils, coordination tests, behavioural tests, reactions and manner of speaking.
Přesto do roku 2007 informovaly o povinném školení v této oblasti pro dopravní policii pouze čtyři země EU (Belgie, Portugalsko, Švédsko a Spojené království), zatímco jedenáct jich podalo zprávu o určitém ad hoc školení.
Yet by 2007, only four EU countries (Belgium, Portugal, Sweden, United Kingdom) reported obligatory training in this area for traffic police, while 11 reported some ad hoc training.
Kromě toho testy nejsou ve všech zemích stejné.
Furthermore, the tests are not the same in each country.
V Lotyšsku bude za sníženou schopnost řídit vozidlo v důsledku léčivé látky uložena nižší pokuta než v případě jakékoli stopy nezákonné látky.
In contrast, laws in the Czech Republic, Estonia, Poland, Slovenia and Slovakia penalise driving with any trace of a substance, even if medicinal.
Průzkumy, které byly provedeny v některých zemích, odhalily nedostatečné povědomí o vlivu nezákonných drog na schopnost řídit vozidlo.
Seven countries (Belgium, Czech Republic, Germany, Latvia, Luxembourg, Slovakia, Finland) have adopted a two-stage system that penalises any trace of an illicit substance with a non-criminal or lower-level criminal fine, but more severely penalises impairment by any substance.
Rovněž ukazují, že mnoho řidičů si není vědomo účinků kombinace drog a alkoholu.
In Latvia, impairment by a medicinal substance will incur a lower fine than any trace of an illicit substance.
Mezi staršími řidiči panuje často nedostatečné povědomí o účincích psychoaktivních léků na schopnost řídit vozidlo. Kromě toho mnozí řidiči nemusí být obeznámeni s právními předpisy zakazujícími řízení vozidla pod vlivem takových léků.
In Finland and Sweden, drivers found with medicines may be exempted from charge if they can provide a medical prescription, though they may still be charged if their driving was judged impaired.
Testování řidičů na užití drogy
Surveys carried out in some countries have revealed a lack of awareness about the influence of illicit drugs on driving ability.
Po zastavení řidiče musí policista nejspíše provést počáteční kontrolu přítomnosti drog tím, že zanalyzuje chování nebo biologické vzorky.
After stopping a driver, the police officer may need to perform an initial screening for drug use, by analysing behaviour or biological samples.
V únoru 2002 doporučila expertní
In February 2002, the European Commission expert working
Při silničních kontrolách lze využívat sliny – moč není pro zjištění snížené schopnosti řídit vozidlo vhodná.
Oral fluid (saliva) might be acceptable for roadside screening of drivers — urine is not appropriate to indicate impairment.
Spolehlivost přístrojů pro testování slin při silniční kontrole však musí být ještě ověřena.
The reliability of devices for roadside saliva testing, however, has yet to be confirmed.
Z devíti přístrojů pro testování slin v terénu, které byly hodnoceny v letech 2003 až 2005 v rámci projektu EU nazvaného Rosita-2, nemohl být ani jeden doporučen pro silniční kontroly řidičů.
Of the nine on-site saliva-testing devices evaluated by the EU’s Rosita-2 project between 2003 and 2005, not one could be recommended for roadside screening of drivers.
Omezení přístrojů lze do určité míry vykompenzovat úpravou testovacího protokolu.
The limitations of the devices might be compensated to some extent by modifying the testing protocol.
V několika členských státech EU proběhly preventivní kampaně zaměřené na řízení vozidla pod vlivem drog.
Prevention campaigns targeting drug driving have been carried out in several EU Member States.
Obecně mají formu kampaní v hromadných sdělovacích prostředcích, často včetně informací o drogách v rámci rozsáhlejší kampaně, která se soustředí na alkohol.
These generally take the form of mass media campaigns, often including information on drugs within a wider campaign focussing on alcohol.
Řízení vozidla pod vlivem drog v členských státech EU lze definovat jako sníženou schopnost řídit vozidlo v důsledku drog nebo jako přítomnost jakékoli stopy drog v krvi (tzv. nulová tolerance), přičemž některé země kombinují obě definice v dvoustupňovém systému
Drug driving in EU Member States may be defined as impairment caused by drugs or having any trace of drugs in the blood (‘zero tolerance’), and some countries combine both definitions in a two-tier system
Nulová tolerance Snížená schopnost řídit vozidlo
Zero tolerance Impairment
Dvoustupňový systém Žádné informace
Two-tier system No information
Obecným sdělením, která se dostanou k mladým uživatelům konopí, však starší uživatelé psychoaktivních léků pravděpodobně nebudou věnovat pozornost, nebo si jich ani nevšimnou a naopak.
General messages that reach young users of cannabis, however, are unlikely to be listened to, or even noticed, by older users of psychoactive medicines, and vice versa.
Podobně platí, že obě skupiny mohou mít pocit, že se varování týkající se alkoholu na ně nevztahují.
Similarly, both groups may feel that warnings about alcohol do not apply to them.
Preventivní programy mají větší šanci na úspěch, pokud jsou šité na míru své cílové skupině.
Prevention programmes are more likely to succeed if they are tailored to their target group.
Pokud pacienti užívající psychoaktivní léky získají jasné informace, mohou předejít řízení v době, kdy jsou těmito léky negativně ovlivněni.
Providing clear information to patients taking psychoactive medicines may prevent them from driving while adversely affected.
Za tímto účelem se většina zemí spoléhá na příbalové letáky uvnitř balení léků, například vybízejích k opatrnosti, pokud se pacient cítí ospalý.
For this, most countries rely on the patient information leaflet inside the packaging, for example advising caution if the patient feels sleepy.
Přesto nejsou subjektivní pocity pacienta vždy spolehlivé nebo přesné.
Yet the patient’s subjective senses are not always reliable or accurate.
Používání jasného symbolu nebo piktogramu na vnějším obalu léků ovlivňujících schopnost řídit vozidlo uvádí v současné době pouze pět zemí.
The use of a clear symbol or pictogram on the outer packaging of medicines that may affect driving ability is currently reported by only five countries.
Zdroj: Evropská databáze zákonů o drogách
Source: European Legal Database on Drugs
Úkol drogy je periodikum podávající analýzy jednotlivých témat drogové politiky, které vydává Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) v Lisabonu.
Drugs in focus is a series of policy briefings published by the European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA) in Lisbon.
Vychází pravidelně ve 23 úředních jazycích Evropské unie a v norštině a turečtině. Jazyk originálu: angličtina.
The briefings are produced regularly in the 23 official languages of the European Union plus Norwegian and Turkish.
Řešení pro řízení vozidel pod vlivem drog v Evropě: Závěry a úvahy o postupech
Responding to drug driving in Europe: Conclusions and policy considerations
Vnitrostátní právní předpisy a jejich prosazování musí dosáhnout rovnováhy mezi obavami spojenými se zajišťováním bezpečnosti na silnicích a léčebnými potřebami jednotlivých osob.
National laws and their enforcement need to strike a balance between concerns about ensuring road safety and the therapeutic needs of individuals.
Průzkumy o prevalenci drog mezi řidiči je nutné provádět ve všech členských státech EU.
Surveys on the prevalence of drugs in drivers need to be conducted in all EU Member States.
Důležitý zdroj informací pro sledování tohoto problému by poskytlo testování všech řidičů, kteří jsou účastníky smrtelné dopravní nehody, na přítomnost drog a alkoholu.
Testing all drivers involved in a fatal accident for drug and alcohol use would provide an important source of information for monitoring the problem.
Právní rámce vyžadují revizi, jelikož i se stávající metodikou testování s řadou omezení jsou možné efektivnější postupy.
Legal frameworks require review, as even with the limitations of existing testing methodology, more effective procedures are possible.
A pravděpodobně se objeví nové dostupné možnosti.
And, new options are likely to become available.
Jsou k dispozici nové pokyny pro návrhy studií, které berou v úvahu rozmanitost právních a praktických omezení v různých zemích.
New guidelines on study design are available that take into account the variety of legal and practical constraints in different countries.
Jejich cílem je zlepšit srovnatelnost studií a mohou také usnadnit výměnu osvědčených postupů.
They aim to improve comparability among studies and may facilitate exchange of best practice.
Preventivní kampaně by se měly zaměřit na specifické rizikové skupiny a látky, měly by se opírat o vědecké důkazy a měly by být důsledně hodnoceny z hlediska vlivu na chování a postoje.
Prevention campaigns should target specific risk groups and substances; be based on scientific evidence; and rigorously evaluated for impact on behaviour and attitudes.
Političtí činitelé by měli při navrhování právních řešení brát v úvahu nejnovější vědecké informace.
Policymakers should consider the latest scientific information available when designing legal responses.
Limit, který bude znamenat porušení zákona, by měl být všem zúčastněným osobám a veřejnosti znám.
The level at which a driver will be deemed in breach of the law should be clear for all stakeholders and the public.
Skupina Pompidou (2000), Road traffic and drugs, Vydavatelství Rady Evropy, Štrasburk.Skupina Pompidou (2004), Road traffic and psychoactive substances, Vydavatelství Rady Evropy, Štrasburk.Walsh, J.M., Verstraete, A.G., Huestis, M.A., Mørland, J. (2008), Guidelines for research on drugged driving, Addiction 103, s. 1258–1268.
Walsh, J.M., Verstraete, A.G., Huestis, M.A., Mørland, J. (2008), ‘Guidelines for research on drugged driving’, Addiction 103, pp. 1258–68.
Mezinárodní rada pro alkohol, drogy a dopravní bezpečnost (ICADTS): http://www.icadts.org/
DRUID project: http://www.druid-project.eu/
Parlament státu Victoria, Austrálie – nástin programu testování na přítomnost drog: http://www.parliament.vic.gov.au/research/2006DBroadsafety.pdf
International Council on Alcohol, Drugs and Traffic Safety (ICADTS): http://www.icadts.org/
Právní přístupy k drogám a řízení vozidel, Přehled témat: http://eldd.emcdda.europa.eu/html.cfm/index19034EN.html
Legal approaches to drugs and driving, Topic overview: http://eldd.emcdda.europa.eu/html.cfm/index19034EN.html
ÚŘEDNÍ VYDAVATEL: Úřad pro publikace Evropské unienull
OFFICIAL PUBLISHER: Office for Official Publications of the European Communitiesnull
Nástroj pro hodnocení rizik
Risk Assessment Tool
Základní informace / Hodnocení rizik – obecná část _BAR_ Část I – II http://hwi.osha.europa.eu
Basic Information/Risk Assessment – General _BAR_ Part I – II http://hwi.osha.europa.eu n u l l
PRO
RISK
ZÁKLADNÍ
BASIC
INFORMACE/HODNOCENÍ
INFORMATION
ČÁST
RISK
ČÁST I: ZÁKLADNÍ INFORMACE Co je nebezpečí? Co je riziko?
PART I: BASIC INFORMATION What is a hazard?
Proč bych měl(a) hodnotit rizika?
Why/how should I carry out a risk assessment?
Jak mohu provést hodnocení rizik?
How can I carry out a risk assessment?
Jak bych měl(a) používat tuto pomůcku?
How should I use this tool?
ČÁST II: HODNOCENÍ RIZIK – OBECNÁ ČÁSTKrok 1: Jaké informace bych měl(a) sbírat?
PART II: RISK ASSESSMENT – GENERALStep 1: What information should I collect?
Jak mohu tyto informace sbírat?
How can I collect this information?
Krok 2: Jak mohu identifikovat nebezpečí?
Step 2: How can I identify hazards?
KONTROLNÍ SEZNAM – OBECNÝ Krok 3: Jak mohu hodnotit rizika plynoucí z těchto nebezpečí?
CHECKLIST – GENERAL Step 3: How can I assess risk arising from a hazard?
Krok 4: Jak mohu plánovat činnosti vedoucí k eliminaci nebo snížení rizik plynoucích z těchto nebezpečí?
Step 4: How can I plan actions to eliminate or reduce risk arising from that hazard?
Krok 5: Jak bych měl(a) dokládat mé hodnocení rizik?
Step 5: How should I document my risk assessment?
ČÁST I: Základní informace
PART I: Basic Information
Proč bych měl(a)
Why/how should I carry out
Co je nebezpečí? Co je riziko?
What is a hazard?What is a risk?
hodnotit rizika?
a risk assessment?
Nebezpečí je všechno, co může způsobit škodu.
The main aim of occupational risk assessment is to protect workers’health and safety.
Nebezpečí mohou postihnout osoby, majetek, procesy a způsobit úrazy anebo nemoci z povolání, ztráty výroby, poškození strojů atd.
Risk assessment helps to minimise the possibility of the workers or the environment being harmed due to work-related activities.
Pracovní riziko se vztahuje k pravděpodobnosti a závažnosti zranění nebo nemoci v důsledku vystavení se nebezpečí.
It also helps to keep your business competitive and effective. Under health and safety laws, all employers must carry out regular risk assessment.
Hlavním cílem hodnocení pracovních rizik je chránit zdraví a bezpečnost zaměstnanců.
A hazard is anything that has the potential to cause harm.
Hodnocení rizik pomáhá minimalizovat možnost poškození zdraví zaměstnanců nebo životního prostředí v důsledku aktivit souvisejících s prací.
Hazards can affect people, property, processes; they can cause accidents and ill-heath, loss of output, damage to machinery, etc.
Podle právních předpisů o BOZP musí všichni zaměstnavatelé provádět pravidelná hodnocení rizik.
Occupational risk refers to the likelihood and the severity of an injury or an illness occurring as a result of exposure to a hazard.
Rizika na pracovišti mohou být vyhodnocena podle 5 jednoduchých kroků uvedených níže.
Workplace risk can be assessed in 5 simple steps, as presented below.
KROK 1Sběr informací
STEP 1Collectinginformation
KROK 2Identifikace nebezpečí
STEP 2Identifying hazards
KROK 3Hodnocení rizik vznikajících z nebezpečí(stanovení pravděpo- dobnosti a závažnosti následků a přijetí rozhodnutí, zdajeriziko přípustné)
STEP 3Assessingrisk arisingfromhazards(estimating probability and severity of consequences anddeciding whetherriskistolerable)
KROK 4Plánování činností vedoucích k eliminaci nebo snížení rizik Přezkoumání hodnocení
STEP 4Planning actionsto eliminate or reduce risk Reviewing assessment
KROK 5Zdokumentování hodnocení rizik
STEP 5Documentingrisk assessment
TATO POMŮCKA VÁM POMŮŽE PROJÍT VŠEMI KROKY A PROVÉST A DOLOŽIT VAŠE HODNOCENÍ RIZIK
THIS TOOL WILL HELP YOU TO GO THROUGH ALL THE STEPS, AND TO CARRY OUT AND DOCUMENT YOUR RISK ASSESSMENT
Jaké informace bych měl(a) shromáždit?
Whatinformation should I collect?
Jak mohu shromáždit tyto informace?
How can I collect thisinformation?
JDĚTE NA
Go to
Jak mohu identifikovat nebezpečí?
How can I identify hazards?
Jak mohu hodnotit rizika vznikající z tohoto nebezpečí?
How can I assess risk arisingfrom a hazard?
Jak mohu plánovat činnosti pro eliminaci nebo snížení rizika vznikajících z tohoto nebezpečí?
How can I plan actionsto eliminate orreducerisk arisingfrom a hazard?