natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Česká koruna a polský zlotý po většinu roku 2007 vůči euru posilovaly a 29. února 2008 byly vůči euru silnější o 8,3 % (CZK) a 7,8 % (PLN) než na začátku roku 2007.
The Czech koruna and the Polish zloty appreciated against the euro throughout most of 2007, standing, respectively, 8.3% and 7.8% stronger vis-à-vis the euro on29 February 2008 than at the beginning of 2007.
Po období relativní stability v prvních třech čtvrtletích roku 2007 libra šterlinků vůči euru značně oslabila v důsledku zvýšené hospodářské nejistoty, kterou lze částečně připsat méně příznivým výhledům hospodářského růstu spojeného rovněž se slabším trhem s bydlením.
After a period of relative stability in the first three quarters of 2007, the pound sterling weakened considerably against the euro owing to increased economic uncertainty that may be partly attributed to less favourable economic growth prospects linked also to a weaker housing market.
V důsledku toho se 29. února 2008 libra vůči euru
As a result, on 29 February 2008 the pound stood 13.6% below its 2 January 2007 level against the euro.
V únoru 2008 byly dlouhodobé úrokové sazby v členských státech EU mimo eurozónuv průměru asi o 25 bazických bodů vyšší než na začátku roku 2007 ve srovnání s nárůstem o více než 30 bazických bodů v eurozóně.K největšímu nárůstu došlo v Bulharsku (téměřo 100 bazických bodů), České republice, Maďarsku a Polsku (cca 80 bazických bodů), což převážně odráželo zhoršení inflačních vyhlídek.
Notwithstanding some fluctuations, the Hungarian forint remained broadly unchanged in 2007, depreciating somewhat at the beginning of 2008.
Ačkoliv zůstaly spíše vysoké, dlouhodobé úrokové sazby v Rumunsku v období od ledna 2007 do února 2008 poklesly o 50 bazických bodů.
On 25 February 2008 the Magyar Nemzeti Bank, in agreement with the Hungarian government, decided to abolish the fluctuation bands around the forint and introduced a free f l float.
V porovnání se sazbami eurozóny úrokové spready výnosů ze státních dluhopisův členských státech EU mimo eurozónu v únoru 2008 zaznamenaly různorodý vývoj v porovnání se začátkem minulého roku.
In February 2008 longterm interest rates in the noneuro area EU Member States were, on
Zdroj: Výpočty ECB.Poznámka: Kladná (záporná) hodnota znamená zhodnocení (znehodnocení) eura.
Source: ECB staff calculations.Note: A positive (negative) value represents an appreciation (depreciation) of the euro.
Změny od 2.ledna 2007 do 29.února 2008.
Changes refer to the period from 2 January 2007 to 29 February 2008.
10 Pro Estonsko není k dispozici žádná srovnatelná dlouhodobá úroková sazba.
10 No comparable longterm interest rate is available for Estonia.
Graf 39 Úvěry soukromému sektoru v roce 2007
Chart 39 Credit to the private sector in 2007
( v %) růst úvěrů (levá osa)poměr úvěrů k HDP (pravá osa)
(percentages) credit growth (left-hand scale)credit-to-GDP ratio (right-hand scale) average, around 25 basis points higher than at the beginning of 2007, compared with an increase of more than 30 basis points in the euro area.
340 a 280 bazických bodů. V těchto zemích přispíval fiskální vývoj a vnější nerovnováhak udržení diferenciálů dlouhodobých dluhopisů na vysoké úrovni.
The largest increases took place in Bulgaria (almost 100 basis points), the Czech Republic, Hungary and Poland (around 80 basis points), largely reflecting the deterioration in the inflation outlook.
Navíc v Rumunsku je tento vývoj způsoben vyšší mírou inflace v posledních letech.
Although they remained somewhat high, longterm interest rates in Romania dropped by 50 basis points between January 2007 and February 2008.
Zdroj: BIS, ECB, Eurostat, Central Bank of Cyprus a Bank of England.Poznámky: Údaje se týkají domácích úvěrů jiným než MFI bez vládních institucí.
Sources: BIS, ECB, Eurostat, Central Bank of Cyprus and Bank of England.Notes: The data refer to domestic credit to nonMFIs excluding general government.
V případě růstu úvěrů v roce 2007 byl u každé země použit poslední dostupný měsíc.
For credit growth in 2007 for each country the latest available month was used.
Údaje za Velkou Británii jsou založeny na národní definici.
The data for the United Kingdom are based on a national definition. nition.
Celkově lze říci, že akciové trhy ve většině členských států EU mimo eurozónu v období od ledna 2007 do února 2008 zaznamenaly kladný růst.
Compared with euro area rates, government bond yield spreads in the noneuro area EU Member States in February 2008 recorded mixed developments when compared with the beginning of last year.
Ceny akcií vzrostly nejvíce v Bulharsku, na Kypru a v Rumunsku, kde jasně překonaly vývoj průměrných cen akcií v eurozóně, měřených indexem Dow Jones EURO STOXX.
Longterm interest rate differentials remained comparatively large in Romania and Hungary, where they stood at around 340 and 280 basis points respectively.
V Estonsku a Lotyšsku však ceny akcií poté, co během roku 2007 dosáhly historických maxim, koncem února 2008 poklesly na průměrné hodnoty převažující v roce 2006.
In these countries, fiscal developments and external imbalances contributed to keeping longterm bond differentials high.
Burzovní indexy většiny členských států EU mimo eurozónu v důsledku turbulencí na světových finančních trzích během letních měsíců poklesly, neboť někteří investoři stáhli svá aktiva z akciových trhů s cílem zlepšit svou celkovou likviditu.
Additionally, for Romania this evolution is due to higher inflation rates during the last years.
Negativní nálada na burzách se během září a října 2007 poněkud zlepšila.
In 2007 growth in credit to the private sector remained high in all noneuro area EU Member States.
Později však trhy cenných papírů ve většině zemí EU-14 v souladu s akciovými trhy v eurozóně a jinými významnými ekonomikami znovu pokleslyv důsledku všeobecně menší ochoty riskovat.
Towards the end of 2007 annual credit growth appeared to stabilise in many countries, partly reflecting the rise in bank interest rates.
Navíc je v řadě zemí zvlášť znepokojující vysoký a rostoucí podíl půjček vedených v cizích měnách.
Credit growth was the most dynamic in the fastgrowing Baltic States, Bulgaria, Poland and Romania, with the growth rates standing between 32% and 62% at the end of 2007.
V Dánsku, Švédsku a Velké Británii dosáhlo meziroční tempo růstu úvěrů poskytovaných soukromému sektoru koncem roku 2007 cca 13 %.
In the Czech Republic, Cyprus, Hungary and Slovakia, the annual growth rate of credit to the private sector was between 19% and 29% in 2007.
MĚNOVÁ POLITIKAPrvořadým cílem měnové politiky ve všech členských státech EU mimo eurozónu je cenová stabilita.
Rapid credit expansion in these economies, with the exception of Cyprus, needs to be seen in the context of financial deepening.
Měnověpolitické strategie se však v jednotlivých zemích značně liší (viz tabulka 11).
Indeed, the ratios of credit to the private sector to GDP in all EU11 countries, with the exceptions of Cyprus and Malta, remain well below the euro area average.
V roce 2007 zůstaly měnové a kurzové režimy členských států EU mimo eurozónu v podstatě beze změn, ačkoliv v několika zemích došlok určitému zlepšení měnověpolitického rámces ohledem na budoucí měnovou integraci.
Nevertheless, rapid credit expansion also poses a risk as it contributes in some countries to strong domestic demand and thereby to excessive external and internal imbalances.
V únoru 2008 ale Maďarsko opustilo navázání své měny na euro a přešlo na plnohodnotné cílování inflace s režimem volně plovoucího kurzu.
In addition, the large, rising share of foreign currencydenominated borrowing is of particular concern in a number of countries. In Denmark, Sweden
V roce 2007 růst úvěrů poskytovaných soukromému sektoru zůstal vysoký ve všech členských státech EU mimo eurozónu.
Overall, between January 2007 and February 2008, stock markets in most noneuro area EU Member States recorded positive growth.
Meziroční růst úvěrů se v mnoha zemích ke konci roku 2007 stabilizoval, což částečně odráželo nárůst úrokových sazeb.
Stock prices rose most in Bulgaria, Cyprus and Romania, clearly outperforming the average stock price developments in the euro area as measured by the Dow Jones EURO STOXX index.
V některých zemích, například v Bulharsku, České republice, Litvě a Polsku, však nadále jejich růst zrychloval.
In Estonia and Latvia, however, stock prices had declined by the end of February 2008 to the average levels prevailing in 2006, after reaching historical peaks during 2007.
Růst úvěrů byl nejdynamičtější v rychle rostoucích pobaltských státech, Bulharsku, Polsku a Rumunsku, s tempem růstu mezi 32 % a 62 % na konci roku 2007.
Stock exchange indices in most noneuro area EU Member States declined in the wake of the turmoil in global financial markets during the summer months, as some investors withdrew their assets from stock markets in order to improve their overall liquidity.
V České republice, na Kypru,v Maďarsku a na Slovensku bylo meziroční tempo růstu úvěrů poskytovaných soukromému sektoru v roce 2007 mezi 19 % a 29 %.
The negative sentiment in stock exchanges improved somewhat during September and October 2007.
Rychlý růst úvěrů v těchto ekonomikách s výjimkou Kypru je nutné chápat v kontextu „finančního prohlubování“. Podíly úvěrů poskytovaných soukromému sektoru k HDP ve všech zemích EU-11 s výjimkou Kypru a Malty, totiž zůstávají hluboko pod průměrem
Later, however, equity markets in most of the EU14 countries declined again owing to a lower global risk appetite, in line with stock markets in the euro area and other major economies.
Často se v nich odrážely kroky ECB, která v roce 2007 zvýšila základní nabídkovou sazbu hlavních refinančních operací Eurosystému ve dvou krocích (v březnu a červnu) celkem o 50 bazických bodů na 4,0 %.
and the United Kingdom, the annual rate of growth in credit to the private sector was around 13% at the end of 2007.
Nicméně několik národních centrálních bank přijalo s ohledem na vysokou inflaci dodatečná opatření.
MONETARY POLICYThe primary objective for monetary policy in all noneuro area EU Member States is price
Tabulka 11 Oficiální měnověpolitické strategie členských států EU mimo eurozónu
Table 11 Official monetary policy strategies of noneuro area EU Member States
Měnověpolitická strategie
Monetary policy strategy
Cíl: 3 % ± 1 procentní bod do konce roku 2009, poté 2 % ± 1 procentní bod.
Exchange rate target
Kurzový režim: řízený floating.
Exchange rate target
Lotyšsko cílování směnného kurzu lotyšský lats
Latvian lats
Litva cílování směnného kurzu litevský litas
Lithuanian litas
Inflační cíl: 3 % ± 1 procentní bod ve střednědobém horizontu.
Exchange rate target
Inflační cíl: 4 % na konci roku 2007, 3,8 % v roce 2008 a 3,5 % v roce 2009, s odchylkou ± 1 procentní bod.
Target: 3% ±1 percentage point until end-2009; thereafter 2% ±1 percentage point.
Kurzový režim: řízený floating.
Managed floating exchange rate.
Inflační cíl pro období 2006-2008 je stanoven pod 2,5 % na konci roku 2006 a pod 2 % na konci roku 2007 a na konci roku 2008.
Lithuania continues with its currency board arrangement as a unilateral commitment.Infl ation target: 3% ±1 percentage point medium- term target.
Švédsko cílování inflace švédská koruna
Inflation target: 4%, 3.8% and 3.5%, ±1 percentage point for end-2007, 2008 and 2009 respectively.
Inflační cíl: 2% růst CPI s tolerancí ± 1 procentní bod.
The inflation target for the period 2006-08 is set below 2.5% for end-2006 and below 2% for end-2007 and end-2008.Infl ation target: 2% increase in the CPI with a tolerance margin of ±1 percentage point.
Kurzový režim: čistý floating.
Free-floating exchange rate.
Inflační cíl: 2 %, měřeno nárůstem CPI1) za 12 měsíců.
Inflation target: 2% as measured by the 12-month increase in the CPI 1).
V případě odchylky větší než 1 procentní bod se očekává, že Výbor pro měnovou politiku napíše otevřený dopis ministru financí.
In case of a deviation of more than 1 percentage point, the MPC is expected to write an open letter to the Chancellor of the Exchequer.
Zdroj: ESCB.1) CPI je totožný s HICP.
Source: ESCB.1) The CPI is identical to the HICP.
Zároveň se rozhodla zvýšit povinné minimální rezervy o 400 bazických bodů na 12 % s cílem ztlumit silný růst úvěrů.
Monetary policy strategies, however, differ considerably from country to country (see Table 11).
Měnověpolitická rozhodnutí národních centrálních bank s inflačními cíli, které se neúčastní ERM II, byla v jednotlivých zemích odlišná; převážně byla odrazem jejich rozdílné cyklické pozice a inflačního výhledu.
In 2007 the monetary policy and exchange rate regimes of the noneuro area EU Member States remained largely unchanged, although some refinements were made to monetary policy frameworks in a few countries with a view to future monetary integration.
S ohledem na zvyšující se inflační tlaky a zvýšení své inflační prognózy na rok 2007 a 2008 zvýšila Česká národní banka v roce 2007 svou hlavní refinanční sazbu čtyřikrát – celkem o 100 bazických bodů – na 3,5 %.
However, in February 2008 Hungary abolished its exchange rate peg to the euro and moved to a fully-fledged inflation target with a free-floating exchange rate.
Bank of England zvýšila v roce 2007 svou základní úrokovou sazbu třikrát na 5,75 % (celkem o 75 bazických bodů), především v souvislosti se silným růstem a vysokou inflací.
With regard to monetary policy decisions between January 2007 and February 2008, most central banks participating in ERM II adopted measures to tighten monetary policy conditions.
Následně ji však snížila o 50 bazických bodů na 5,25 %. Tato poslední rozhodnutí byla učiněna při signálech slabšího růstu.
These often mirrored moves by the ECB, which in 2007 raised the minimum bid rate on the main refinancing operations of the Eurosystem by a total of 50 basis points, in two steps (in March and June), to 4.0%.
V návaznosti na kroky ECB zvýšila dánská centrální banka svou sazbu pro půjčky ve dvou krocích na 4,25 %.
Following the ECB’s moves, Danmarks Nationalbank increased its lending rate in two steps to 4.25%.
Ve dnech 12. března a 6. června 2007 kyperská centrální banka zvýšila vždy o 25 bazických bodů svou mezní zápůjční sazbu (na 5,0 %) a sazbu jednodenní vkladové facility (na 3,0 %) ve snaze postupně zavést marži jednoho procentního bodu mezi těmito dvěma sazbami a kyperskou hlavní refinanční sazbou, která zůstala na 4,5 %.
On 12 March and 6 June 2007 the Central Bank of Cyprus increased its marginal lending and overnight deposit facility rates by 25 basis points each time to 5.00% and 3.00% respectively, in a move to gradually establish a 1 percentage point margin between the two rates and the Cypriot main refinancing rate, which remained at 4.5%.
V prosinci 2007 byla hlavní refinanční sazba snížena o 50 bazických bodů a tím se znovu přiblížila této sazbě v eurozóně, která činí 4 %.
In December 2007 the main refinancing rate was reduced by 50 basis points and thereby became realigned with that of the euro area at 4%.
Maltská národní banka zvýšila 25. ledna a 29. května 2007 svou centrální intervenční sazbu dvakrát o 25 bazických bodů na 4,25 %.
The Central Bank of Malta raised its central intervention rate twice by 25 basis points on 25 January and 29 May 2007, to 4.25%.
Tato rozhodnutí byla přijata v kontextu dalšího poklesu vnějších rezerv a výrazného zúžení diferenciálu krátkodobých úrokových sazeb vůči euru ve prospěch maltské liry, převážně v důsledku zvýšení úrokových sazeb v eurozóně.
The decisions were taken against the background of a further decline in external reserves and a marked narrowing of the shortterm interest rate differential vis-à-vis the euro in favour of the Maltese lira, mainly as a result of the increase in interest rates in the euro area.
V prosinci 2007 byla hlavní měnověpolitická sazba snížena o 25 bazických bodů, a tím se znovu přiblížila této sazbě v eurozóně.
In December 2007 the main policy rate was reduced by 25 basis points, thereby realigning itself with that of the euro area.
Poslední rozhodnutí centrálních bank Kypru a Malty o úrokových sazbách byla součástí jejich závěrečných příprav na vstup do eurozóny k 1. lednu 2008.
The last interest rate decisions by the central banks of Cyprus and Malta were part of their final preparations before joining the euro area on 1 January 2008.
Slovenská centrální banka snížila 25. dubna 2007 svou repo sazbu o 50 bazických bodů na 4,25 % (a rozšířila koridor jednodenních sazeb okolo této sazby) na základě mírnějšího výhledu vývoje inflace.
Národná banka Slovenska lowered its repo rate by a total of 50 basis points to 4.25% on 25 April 2007 (and widened the corridor of overnight rates around that rate), based on a more moderate inflation outlook.
Maďarská centrální banka na rozdíl od většiny ostatních zemí snížila svou hlavní úrokovou sazbu ve dvou krocích na 7,5 % (celkem o 50 bazických bodů), neboť střednědobý inflační cíl se jevil jako dosažitelný.
Българска народна банка (Bulgarian National Bank), Eesti Pank and Lietuvos bankas have no official policy rates given their currency board arrangements; they automatically adjust to the rates set by the ECB.
Rumunská národní banka snížila v roce 2007 svou základní úrokovou sazbu ve čtyřech krocích na 7,0 % v červnu 2007 (celkem o 175 bazických bodů) s ohledem na zlepšující se výhled inflace a silnější apreciaci nominálního směnného kurzu.
However, in view of strong inflation, several NCBs took additional measures. Българска народна банка (Bulgarian National Bank) abolished, as of January 2007, the requirement for additional reserves for banks exceeding certain credit growth ceilings.
V říjnu 2007, lednu 2008 a únoru 2008 však byla měnověpolitická úroková sazba zvýšena celkem o 200 bazických bodů na 9,0 %; v pozadí této změny bylo zhoršení výhledu inflace v důsledku souběhu šoků na straně nabídky a poptávky.
Confronted with increasing volatility of the nominal exchange rate of the Latvian lats, persistently very high inflation and overheating domestic demand, Latvijas Banka increased its refinancing rate by a total of 100 basis points to 6.0% as well as the marginal lending facility rate by a total of150 basis points to 7.5% in the first five months of 2007 and intervened in the foreign exchange market on several occasions.
ECBVýroční zpráva2007
In January and
1OPERACE MĚNOVÉ POLITIKY, DEVIZOVÉ OPERACE AINVESTIČNÍ AKTIVITY
1MONETARY POLICY OPERATIONS, FOREIGN EXCHANGE OPERATIONS ANDINVESTMENT ACTIVITIES
Operace měnové politiky Eurosystému zahrnují na jedné straně operace na volném trhu, jako jsou hlavní refinanční operace (MRO), dlouhodobější refinanční operace (LTRO) a operace jemného doladění, a na druhé straně stálé facility.
The monetary policy operations of the Eurosystem comprise on the one hand open market operations, such as main refinancing operations (MROs), longerterm refinancing operations (LTROs) and fine-tuning operations, and on the other hand standing facilities.
Uvnitř rámce pro provádění měnové politiky, který rovněž zahrnuje systém povinných minimálních rezerv, jsou tyto instrumenty používány k řízení stavu likvidity na mezibankovním peněžním trhu, s cílem udržovat krátkodobé úrokové sazby – zejména jednodenní sazbu peněžního trhu – kolem hladiny základní nabídkové sazby u MRO, která je základní měnověpolitickou sazbou Eurosystému.
Within the operational framework for the implementation of monetary policy, which also includes the system of minimum reserve requirements, these instruments are used to manage liquidity conditions in the interbank money market, first of all with a view to steering very shortterm interest rates – in particular the overnight money market rate – close to the minimum bid rate in the MROs, which is the Eurosystem’s key policy rate.
Významným ukazatelem pro hodnocení úspěšnosti ECB při řízení krátkodobých úrokových sazeb je zejména spread mezi jednodenní sazbou peněžního trhu měřený sazbou EONIA (průměrná jednodenní sazba v EUR), což je důležitá referenční sazba pro peněžní trh, a základní nabídkovou sazbouu MRO (viz graf 40).
A particularly important indicator for assessing how successful the ECB was in steering very shortterm interest rates is the spread between the overnight money market rate, as measured by the EONIA (euro overnight index average), an important reference rate for the money market, and the minimum bid rate in the MROs (see Chart 40).
V roce 2007 tento spread EONIA činil v průměru 3 bazické body ve srovnání s 8 bazickými body v roce 2006.
In 2007 this EONIA spread stood on average at 3 basis points, lower than the 8 basis points observed in 2006.
Zároveň se volatilita spreadu EONIA měřeného pomocí směrodatné odchylky zvýšila na 12 bazických bodů v roce 2007 z 5 bazických bodů v roce předchozím.
At the same time, the volatility of the EONIA spread, as measured by the standard deviation, increased to 12 basis points in 2007, from 5 basis points in the previous year.
Tento vývoj převážně odráží volatilnější tržní prostředí od 9. srpna: přestože ECB skutečně byla schopna řídit hladinu průměrné jednodenní sazby poměrně blízko k základní nabídkovou sazbě v průběhu roku, bylo to doprovázeno nárůstem směrodatné odchylky spreadu EONIA z 6 bazických bodů před 9. srpnem na 17 bazických bodů po 9. srpnu.
These developments mainly reflect the more volatile market environment as of 9 August: even though the ECB was indeed able to steer the average overnight rate fairly close to the minimum bid rate throughout the year, this was accompanied by an increase in the standard deviation of the EONIA spread from 6 basis points before 9 August to 17 basis points as of 9 August.
Za stejné období se průměrná úroveň spreadu snížila z 6 bazických bodů na -3 bazické body.
Over the same period, the average level of the spread decreased from 6 basis points to -3 basis points.
Jednalo se o největší objem, který byl do té doby alokován v rámci operace jemného doladění.
fi fine-tuning operation up until that point.
Po zbytek roku 2007 byly operace Eurosystému na volném trhu turbulencemi nadále výrazně ovlivňovány.
Thereafter, the Eurosystem’s open market operations continued to be heavily influenced by the turmoil until the end of 2007.
Box 9 popisuje konkrétní provozní opatření, která Eurosystém použil k řešení napětí na peněžním trhu a poukazuje na roli rámce zajištění při podpoře implementace měnové politiky v tomto období volatility finančního trhu.
Box 9 describes the specific operational measures which the Eurosystem used
POPTÁVKA PO LIKVIDITĚ V BANKOVNÍM SYSTÉMUPři dodávání likvidity prostřednictvím operací na volném trhu Eurosystém zohledňuje denní hodnocení poptávky po likviditě celého bankovního systému eurozóny.
LIQUIDITY NEEDS OF THE BANKING SYSTEM When supplying liquidity through open market operations, the Eurosystem takes into
prostředků držených úvěrovými institucemi nad rámec povinných minimálních rezerv na běžných účtech u Eurosystému (přebytečné rezervy) a autonomních faktorů.
ending in 2007 increased by €0.2 billion to €0.9 billion, they remained negligible in relative terms at 0.5% of reserve requirements.
SYSTÉM MINIMÁLNÍCH REZERVÚvěrové instituce v eurozóně mají povinnost držet minimální rezervy na běžných účtech Eurosystému.
account a daily assessment of the liquidity needs of the aggregate euro area banking system.
Stejně jako v celém období od roku 1999 byly povinné minimální rezervy v roce 2007 ve výši 2 % základu pro stanovení povinných minimálních rezerv úvěrových institucí.
These liquidity needs are determined by the sum of minimum reserve requirements, funds held in excess of these requirements on credit institutions’ current accounts with the Eurosystem (excess reserves) and autonomous factors.
Právě růst základu pro stanovení povinných minimálních rezerv, který je vymezen určitými krátkodobými závazky v rozvahách úvěrových institucí, způsobil výše uvedený 14% nárůst celkového objemu povinných minimálních rezerv během roku 2007.
Autonomous factors are those items on the Eurosystem’s balance sheet, such as “banknotes in circulation” and “government deposits”, which have an impact on credit institutions’ current account holdings but are not under the direct control of the Eurosystem’s liquidity management.