natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Parky a místa bez znečištění.
Parks and pollution-free environments.
Vysoce kvalitní život ve městě.
High quality urban living.
Dlouhodobě udržitelné myšlenky pro zdravé město.
Sustainable ideas for a fit city.
Začal závod o získání prestižní pozice města, které je vzorem ve vstřícnosti k životnímu prostředí.
The race has begun for the prestigious position as an environmentally friendly frontrunner.
Města z celé Evropy nyní mohou soutěžit o CENU„EVROPSKÉ ZELENÉ MĚSTO“, kterou vyhlásila Evropská komise.
Cities from all over Europe can now compete for the EUROPEAN GREEN CAPITAL AWARD, introduced by the European Commission.
Cena má motivovat města k tomu, aby se vzájemně inspirovala a vyměňovala si osvědčené postupy, a zároveň se zapojila do přátelské soutěže. Jinými slovy si města půjdou vzájemně příkladem.
Healthy urban living The European Green Capital Award is given to a city that has improved its urban living environment as a whole through concrete activities such as:
Jak je možné cenu získat Panel odborníků na životní prostředí a porota jmenují vždy jednou za rok počínaje rokem 2010 jedno evropské město Evropským zeleným městem.
How to claim the award Once a year from 2010 a European city will be appointed the European Green Capital by a panel of environmental experts and a jury.
Cenu získá to evropské město, které se prokáže dobře doloženým záznamem o dosažení vysokých ekologických standardů a které se zavázalo k plnění stálých a ambiciózních cílů pro další pokrok ve zlepšování životního prostředí a udržitelného rozvoje.
The award is given to the European city that has demonstrated a well-established record of achieving high environmental standards and is committed to ongoing and ambitious goals for further environmental improvement and sustainable development.
Evropské zelené město by také mělo být schopné předávat osvědčené postupy všem ostatním evropským městům.
The European Green Capital should also be able to promote best practices to all other European cities.
• • • • • spolupráce a partnerství mezi úřady, občany, podnikatelskou sférou a dalšími zainteresovanými subjekty se zaměřením na rozvoj a zlepšování podmínek pro život ve městězavádění řešení dlouhodobě udržitelné mobilityvytváření a rozšiřování parků a rekreačních oblastímoderní přístup k odpadovému hospodářstvíinovační řešení v oblasti znečištění hlukemintegrovaný přístup ke správě měst, zajišťující pozitivní dlouhodobé účinky
Co-operation and partnership among authorities, citizens, business life and other stakeholders aimed at developing and improving urban living conditions Implementation of sustainable mobility solutions Introduction and expansion of parks and recreational areas A modern approach to waste management Innovative solutions to noise pollution An integrated approach to urban management ensuring positive long-term effects ects
Soutěž o ekologické uznání Myšlenka pořádání soutěže o titul Evropského zeleného města se původně zrodila na jednom setkání v estonském Talinu 15. května 2006 z iniciativy bývalého starosty Talinu Jüriho Ratase.
Race for environmental recognition The idea of a European Green Capital was originally conceived at a meeting in Tallinn, Estonia, held on May 15th 2006, on the initiative of the former City Mayor, Jüri Ratas.
Dnes se na účast v této soutěži o ekologické uznání připravují všechna větší města z celé EU .
Now, major cities from all over the EU are getting ready to take part in this race for environmental recognition.
Města jako příklady Obecným cílem této iniciativy je zlepšit životní prostředí v evropských městech – a tak prostředí jako celek.
How and when to apply All European cities with more than 200,000inhabitants can apply for the European Green Capital Award.
V městském prostředí žije osmdesát procent
In countries, where there are no cities with more than 200,000 inhabitants, the largest city will be eligible to participate.
Jak a kdy je možné se přihlásit Do soutěže o cenu„Evropské zelené město“ se mohou přihlásit všechna evropská města s více než 200 000 obyvateli.
Cities as role models The general aim of the initiative is to improve the European urban living environment – and thus the environment as a whole.
Termínem pro podání přihlášek pro rok 2010 a 2011 je 1. říjen 2008.
80 pct. of the European population live in an urban environment.
O všeobecných podmínkách si můžete více přečíst na adrese www. europeangreencapital.eu.
It is therefore natural that cities play a key role in making the environment greener and improving
DŮLEŽITÁ DATA V ROCE 2008
KEY DATES IN 2008
22. května
May 22
Slavnostní zahájení ceny„Evropské zelené město“ v Bruselu
Inauguration of the European Green Capital Award in Brussels
Podepsání deklarace
Signing of the Declaration
Spuštění webové stránky Evropské zelené město a výzva k podání přihlášky online
Launch of the European Green Capital website and invitation to apply via online application
1. října
October 1
Termín pro podání přihlášek
Deadline for submission of applications
Vyhlášení prvních dvou Evropských zelených měst pro roky 2010 a 2011
Announcement of the first two European Green Capitals for 2010 and 2011
PROCES VÝBĚRU
SELECTION PROCESS
Výběr měst, která získají cenu„Evropské zelené město“ pro roky 2010 a 2011, bude probíhat na základě 10 ekologických ukazatelů.
The selection of cities to be given the European Green Capital award for 2010 and 2011 will be assessed on the basis of 10 environmental indicators.
Přihlášky měst by pro každý ukazatel měly obsahovat následující informace:
The applications from the cities should for each indicator include the following information:
Posudek panelu odborníků Dodané informace posoudí panel mezinárodně uznávaných odborníků.
Panel assessment A panel of internationally acknowledged experts will assess the information supplied.
Ti potom na každý rok vyberou tři města, která postoupí do druhého kola přihlášek.
They will then select three cities per award year for a second round of applications.
V druhé přihlášce každé město poskytne podrobnou dokumentaci dosažených úspěchů a plánů.
In their second application each city will provide detailed documentation of their achievements and plans.
Nakonec budou vítězná města pro rok 2010 a 2011 vyhlášena porotou složenou ze zástupců:
Finally, the winning cities for 2010 and 2011 will be appointed by a jury composed of representatives from:
Evropské komise Evropské agentury pro životní prostředí (EEA) ICLEI – Local Governments for Sustainability Evropské federace pro dopravu a životní prostředí (T & E) Unie hlavních měst Evropské unie (UCUE) Výboru regionů
• the European Commission the European Environment Agency (EEA)ICLEI - Local Governments for Sustainabilitythe European Federation for Transport and Environment (T & E)the Union of Capitals of the European Union (UCUE)Committee of the Regions
O přihlašovacím postupu, hodnotících kritériích a předpisech si přečtěte více na webové stránce: www.europeangreencapital.eu
Read more about the application procedure, evaluation criteria and regulations on the website: www.europeangreencapital.eu
UKAZATELEHodnotící panel založí své posudky na těchto oblastech 10 ukazatelů:
INDICATORSThe evaluation panel will base its assessments on these 10 indicator areas:
• • • • • • • • • místní přispění ke globální změně klimatumístní dopravadostupnost zelených ploch přístupných veřejnostikvalita místního vzduchuznečištění hlukemvytváření odpadu a odpadové hospodářstvíspotřeba vodyčištění odpadních vod environmentální management místních úřadůdlouhodobě udržitelné využívání půdy
Local contribution to global climate change Local transportation Availability of green areas open to the public Quality of local ambient air Noise pollution Waste production and management Water consumption Waste water treatment Environmental management of the local authority Sustainable land use
Berit Ro al d a ně : a en a titulní s t ro gr to F
Be rit R: r e v on t co fr
Sekretariát pro zelená města Přihlašovací proces, činnost hodnotícího panelu a poroty podporuje Sekretariát pro zelená města, který v současné době vede dánská společnost COWI.
Green Capital Secretariat The application process, the work of the evaluation panel and the jury, are facilitated by the Green Capital Secretariat, currently run by the Danish company COWI.
Sekretariát také pomáhá s propagačními aktivitami souvisejícími s programem oceňování prostřednictvím webové stránky Zelená města a prostřednictvím různých komunikačních kanálů, jako jsou brožury, novinky a videoklipy atd.
The secretariat also assists with PR activities related to the award scheme through the Green Capital website and through various communication channels such as brochures, news -fl flashes and film clips etc.
Ochrana podzemních vod v Evropě
Groundwater Protection in Europe
NOVÁ SMĚRNICE O OCHRANĚ PODZEMNÍCH VOD – SJEDNOCENÍ EVROPSKÉHO REGULAČNÍHO RÁMCE
THE NEW GROUNDWATER DIRECTIVE – CONSOLIDATING THE EU REGULATORY FRAMEWORK
Proč nová směrnice o podzemních vodách . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Why a new Groundwater Directive?. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .
Krátké shrnutí vývoje evropské legislativy v oblasti podzemních vod. . 92.1.1.
A brief history of groundwater EU legislative development . . . . . . . . . . . 92.1.1.
První směrnice (1980) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92.1.2.
The first directive (1980). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 92.1.2. Assessment (1982) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102.1.3.
Akční program pro podzemní vody (1996). . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
A groundwater action programme (1996) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10
Politické souvislosti. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.1.
The policy context . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.1.
Podzemní vody v rámcové směrnici. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.2.
Groundwater in the Water Framework Directive. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 112.2.2.
Ostatní související směrnice. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Other related directives. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17
Návrh Komise. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.2.
The Commission proposal . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.2. Impact assessment . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 202.3.3.
Pracovní skupina Podzemní vody společné implementační strategie 212.3.4.
The CIS Working Group on Groundwater. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 212.3.4.
Politická vyjednávání. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
The political negotiation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23
Vytváření směrnice . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.1. Úvod. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.2.
Building blocks of the directive. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 243.1.
Dobrý chemický stav . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 253.3. Identifikace a zvrat trendu. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 263.4.
Good chemical status . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 253.3.
Opatření k zamezení a omezení vstupu znečišťujících látek . . . . . . . . . . . 27
Measures to prevent or limit pollutant inputs. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 27
Vstříc efektivní implementaci . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.1.
Towards effective implementation. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.1. WFD milestones. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 294.2.
Milníky nové směrnice o podzemních vodách. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.3.
Specific milestones of the new directive. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 314.3.
Podpůrné metodické dokumenty – spolupráce při implementaci . . . . . 314.4.
Supporting guidelines – cooperation on implementation. . . . . . . . . . . . . 314.4.
Podpůrné výzkumné projekty . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 324.5.
Supporting research. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 324.5.
Propojení s mezinárodními společnostmi a programy . . . . . . . . . . . . . . . . 34
Links to international associations and programmes. . . . . . . . . . . . . . . . . . 34
Další kroky . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
Next steps. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35
Již dlouho víme, že podzemní vody je nutné chránit.
As we know for a long time, groundwater needs to be protected.
Našemu úsilí však dlouho stálo v cestě nedostatečné celkové plánování, především z důvodu absence konkrétního nástroje zajišťujícího koordinovaný postup v celé Evropské unii.
Our efforts to do so have for many years suffered from a lack of overall planning, notably due to the lack of specific instrument to ensure concerted action across the European Union.
Zcela první právní úprava týkající se podzemních vod (směrnice 80/68/EHS) měla omezenou oblast působnosti a soustředila se na kontrolu emisí látek z průmyslových a komunálních zdrojů.
The very first groundwater legislation (Directive 80/68/EEC) had a limited scope and focused on controlling emissions of substances from industrial and urban sources.
Směrnice zaměřené na kontrolu difúzního znečištění pocházejícího ze zemědělských a průmyslových zdrojů byly přijaty později.
Directives aimed at controlling diffuse pollution from agricultural and industrial sources were introduced later.
Na semináři ministrů o podzemních vodách, který se konal v Haagu ve dnech 26. a 27. listopadu 1991, zazněla výzva k přípravě akčního programu k zabránění dlouhodobého snižování množství a zhoršování kvality podzemních vod v rámci Evropské unie.
The Ministerial Seminar on Groundwater in The Hague on 26 and 27 November 1991 called for an action programme to avoid the long-term deterioration of groundwater quantity and quality across the European Union.
Nejprve na ni reagovala Komise přijetím sdělení o akčním programu o podzemních vodách v roce 1996, včleněném do rámcové směrnice o vodě, jež byla přijata o čtyři roky později (2000/60/ES).
This first led to the adoption by the Commission of a communication on a groundwater action programme in 1996 which was incorporated into the Water Framework Directive (WFD), adopted four years later (2000/60/EC).
Podzemní vody se tak poprvé staly součástí integrovaného systému vodního hospodářství, který představuje velmi přirozený kontext pro tento základní prvek životního prostředí.
For the first time groundwater became part of an integrated water management system, a very natural context for this essential component of the environment.
Rámcová směrnice o vodě zahrnuje podzemní vody do plánování správy povodí a stanovuje vodohospodářským orgánům jasné milníky, pokud jde o vymezení, ekonomickou analýzu, charakterizaci (analýzu vlivů a dopadů), monitorování a přípravu programů a opatření zajišťujících, aby do konce roku 2015 existovalo dostatečné množství podzemních vod dobrého chemického stavu.
The WFD includes groundwater in its river basin management planning, and sets clear milestones for (ground)water bodies in terms of delineation, economic analysis, characterisation (analysis of pressures and impacts), monitoring, and the design of programmes of measures to ensure that, by the end of 2015, there is a sufficient quantity of groundwater of good chemical status.
Tento právní předpis později doplnila dceřiná směrnice přijatá dne 12. prosince 2006, která stanovuje doplňkové technické specifikace (směrnice 2006/118/ES o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu).
This was then complemented by the adoption on 12 December 2006 of a daughter directive laying down additional technical specifications (Directive 2006/118/EC on the protection of groundwater against pollution and deterioration).
Nyní vstupujeme do fáze praktického uplatňování rámcové směrnice o vodě a její dceřiné směrnice o podzemních vodách.
We are now entering the practical implementation phase of the WFD and of its groundwater daughter directive.
V příštích dvou letech se očekává dosažení hlavních milníků, z nichž nejvýznamnějším je vypracování prvních plánů pro správu povodí (2009–2015).
Key milestones are expected over the next two years, the most important being the development of the first river basin management plans (2009-2015).
Konkrétní opatření se budou týkat také podzemních vod, neboť od členských států se požaduje do konce roku 2008 stanovit „prahové hodnoty“ (normy kvality).
There will also be specific features on groundwater, as Member States are notably required to establish ‘threshold values’ (quality standards) by the end of 2008.
Řádné uplatňování celkového legislativního rámce EU bude úzce záviset na zlepšení komunikace mezi členskými státy, odvětvími a obory.
Sound implementation of the overall EU legislative framework will be closely dependent on improved exchanges between Member States, sectors and disciplines.
Jelikož pro co nejlepší a nejúčinnější uplatňování rámcové směrnice o vodě v celé EU je nezbytný jednotný výklad jejích ustanovení, připravují se pokyny a další podpůrné dokumenty.
As a common interpretation of the provisions of the WFD is essential to ensure its best and most effective implementation across the EU, guidance and other supporting documents are being produced.
Patří mezi ně i tato brožura, která vysvětluje příslušný legislativní rámec pro ochranu podzemních vod a objasňuje hlavní praktická opatření, která jsou ještě nutná k dosažení stanoveného cíle „dobrého stavu“ do roku 2015.
This brochure is part of that process. It explains the relevant legislative framework for groundwater protection and clarifies the main practical measures still required in order to achieve the ‘good status’ objective by 2015.
Podzemní vody jsou největším sladkovodním zásobníkem na světě a tvoří více než 97 % z celkového objemu sladkých vod (mimo ledovce a ledové kry).
Groundwater constitutes the largest reservoir of freshwater in the world, accounting for over 97% of all freshwaters available on earth (excluding glaciers and ice caps).
Zbylá 3 % tvoří vody povrchové (jezera, řeky, bažiny) a půdní vlhkost.
The remaining 3% is composed mainly of surface water (lakes, rivers, wetlands) and soil moisture.
Dosud se na podzemní vody pohlíželo především jako na zdroje pitné vody (zásobování cca 75 % obyvatel Evropské unie je z podzemních vod), je však zřejmé, že podzemní vody jsou také důležitým zdrojem pro průmysl (např. chladící vody) a zemědělství (zavlažování).
Until recently, focus on groundwater mainly concerned its use as drinking water (e.g. about 75% of European Union (EU) residents depend on groundwater for their water supply), and recognising that it is also an important resource for industry (e.g. cooling waters) and agriculture (irrigation).
Je stále jasnější, že na podzemní vody nelze pohlížet jen jako na zásoby vody, ale také jako na důležitou složku životního prostředí, kterou je potřeba chránit.
It has, however, become increasingly obvious that groundwater should not only be viewed as a water supply reservoir, but should also be protected for its environmental value.
Podzemní vody hrají významnou roli v hydrologickém cyklu, jsou rozhodujícím faktorem existence mokřadů a vodních toků a působí jako kompenzátor během suchých období.
Groundwater plays an essential role in the hydrological cycle and be critical for maintaining wetlands and river flows and acting as a buffer during dry periods.
Jinak řečeno, tvoří základní odtok, který dotuje po celý rok systémy povrchových vod (vodní toky),užívaných v mnoha případech pro rekreaci či zásobování.
In other words, it provides the base flow (i.e. the water which feeds rivers all year round) to surface water systems, many of which are used for water supply and recreation.
V mnoha řekách Evropy tvoří základní odtok až 50 % celkového odtoku ročně.
In many rivers across Europe, more than 50% of the annual flow is derived from groundwater.
V obdobích nízkých průtoků může tato hodnota stoupnout až na 90 %, což při zhoršení kvality podzemních vod může mít za následek nepříznivý vliv na související povrchové vody a závislé terestrické ekosystémy.
In low-flow periods this figure can rise to more than 90% and hence, deterioration of groundwater quality may directly affect related surface water and terrestrial ecosystems.
Díky pomalému pohybu podzemní vody skrze podloží může být její kvalita ovlivňována antropogenní činností po dlouhou dobu.
Since groundwater moves slowly through the subsurface, the impact of anthropogenic activities may last for a long time.
To znamená, že i znečištění způsobené před několika desítkami let – zemědělstvím, průmyslem nebo jinou lidskou činností - i v současnosti ohrožuje kvalitu podzemních vod a v některých případech bude ohrožovat i po několik budoucích gen-
This means that pollution that occurred some decades ago – whether from agriculture, industry or other human activities – may still be threatening groundwater quality today and, in some cases, will continue to do so for several generations to come.
erací. Dědictví minulosti je zřetelné na rozsáhlých znečištěných plochách jakými jsou průmyslové zóny nebo přístavy, kde vzhledem k současnému stavu technologie a úměrnosti nákladů z veřejných nebo soukromých zdrojů není možné znečištění na těchto plochách zcela a rychle odstranit.
The legacy of the past is clearly visible at large-scale contaminated sites, e.g. industrial sites or harbour areas, where it may be difficult or even impossible, with state-of-the-art technology and a proportionate use of public and/or private money, to rapidly clean up the contamination at these locations.
Navíc zkušenosti ze sanačních prací provedených v posledních 20 letech poukazují na fakt, že přijatá opatření nebyla v mnoha případech schopna zajistit odstranění všech kontaminantů a že zdroje znečištění, i když částečně sanované, budou ještě dlouho tyto nebezpečné látky uvolňovat.
In addition, experience with contamination remediation over the last 20 years has shown that the measures taken have in most cases not been able to completely remove all contaminants and that pollutant sources, even if partially removed, continue to release pollutants for a long period of time (i.e. several generations).
Důraz by měl být proto kladen zejména na prevenci před samotným znečišťováním.
Therefore, an important focus must be on preventing pollution in the first place.
Vody povrchové jsou dotovány vodou podzemní, jejich vlastnosti jsou tedy do jisté míry závislé na kvalitě podzemní vody.
Secondly, since surface water systems receive inflowing groundwater, groundwater quality will ultimately be reflected in the quality of surface waters.