natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Výrazný nárůst zaměstnanosti, o více než 2 miliony, byl zaznamenán v sektoru velkoobchodu a maloobchodu, stavebnictví a vzdělávání.
Strong employment increases of over 2 million were also recorded in wholesale and retail trade, construction and education.
Oproti tomu v zemědělství a ve výrobě poklesla zaměstnanost o více než 1 milion.
In contrast, both agriculture and manufacturing have seen employment drop by more than 1 million.
V roce 2003 se uskutečnilo Evropské fórum o rozvoji lokální zaměstnanosti pořádané Evropskou komisí a předsednictvím Evropské unie za podpory Evropského parlamentu, Výboru pro regiony a Ekonomického a sociálního výboru i zainteresovaných institucí, sociálních partnerů a dalších zainteresovaných subjektů, na němž se debatovalo o způsobech, jak posílit lokální dimenzi Evropské strategie zaměstnanosti.
In 2003 during the “European Forum on local employment development”, organised by the European Commission and the European Union’s Presidency with the support of the European Parliament, the Committee of the Regions and the Economic and Social Committee, as well as interested institutions, social partners and other stakeholders, discussed ways to strengthen the local dimension of the European Employment Strategy.
V roce 2006 vypracoval Výbor pro regiony deklaraci, v níž vyslovuje názor, že by se místní a regionální orgány měly více podílet na pokračujícím
In 2006, the Committee of the Regions produced a decla-
© Punchstock utváření a implementaci lisabonské strategie.
© Punchstock ration in which they advocated that local and regional authorities should be better incorporated into the ongoing formulation and implementation of the Lisbon Strategy.
A konečně v roce 2007 byla na schůzi ministrů v Lipsku odsouhlasena Charta o trvale udržitelných evropských městech, která prosazuje integrovaný urbanistický rozvoj, a Územní agenda EU, která uznává nutnost zohlednit územní aspekty nových problémů v rámci efektivní víceúrovňové správy věcí veřejných.
Finally, in 2007 Ministers meeting in Leipzig agreed to a Charter on Sustainable European Cities, which advocated integrated urban development, and a Territorial Agenda of the EU, which recognised the need to understand the territorial impact of new challenges within efficient multi-level governance.
Otázku místního rozvoje zaměstnanosti dále prozkoumávaly různé programy na úrovni Společenství a členských států.
Local employment development has further been explored though various programmes at the Community and Member State level.
Nejnovější aktivity v této oblasti zdůrazňují důležitost úlohy lokálních partnerství několika zainteresovaných subjektů v rámci uceleného (holistického) přístupu k rozvoji lokální zaměstnanosti.
The latest work highlights the role of local multistakeholder partnerships within a holistic approach to local employment development.
3.5 Volný pohyb: jeden z evropských pilířů k
3.5 Free movement: a European Pillar k h s to c
Volný pohyb pracovních sil je považován za jednu z cest k podporování efektivity trhu práce, a to prostřednictvím lepšího přizpůsobování dostupné nabídky pracovní síly poptávce ze strany zaměstnavatelů.
Free movement of labour is seen as a way of promoting labour market efficiency by improving the matching of the available labour supply to the demand from employers.
Mobilitu podporuje jednak touha pracujících zlepšit svou ekonomickou situaci, jednak snaha podniků nalézt pracovníky, kteří by uspokojili jejich požadavky na zaměstnance.
Mobility is driven by both the desire of workers to improve their economic situation and companies’ search for workers to meet their requirements for labour.
Větší mobilita pracovní síly, a to jak mezi jednotlivými zaměstnáními (pracovní mobilita), tak mezi jednotlivými zeměmi (geografická mobilita),může evropské ekonomice a pracovní síle pomoci plynuleji a efektivněji se přizpůsobit měnícím se podmínkám a současně reagovat na změny konkurenčně založené globální ekonomiky.
Greater labour force mobility, both between jobs (job mobility) and within and between countries (geographic mobility) can help the European economy and labour force to adapt to changing conditions more smoothly and efficiently, as well as respond to change in the competitive global economy.
Přestože je mobilita obecně považována za pozitivní rys trhu práce, současná úroveň mobility v Evropě zůstává na relativně nízké úrovni – v jiném členském státě EU totiž žijí méně než 2 % všech evropských občanů.
However, while mobility is widely regarded as a positive feature of the labour market, actual mobility levels within Europe have remained comparatively low with fewer than 2% of all EU citizens living in another EU Member State.
Překlenout rozdíl v zaměstnanosti v porovnání s USA a Japonskem
Closing the employment gap with US and Japan
Trvale udržitelný růst zaměstnanosti v posledním desetiletí pomohl EU snížit rozdíl na tomto poli ve srovnání s USA nebo Japonskem.
The sustained employment growth over the last decade helped the EU narrow the gap against both the US and Japan.
Zatímco v roce 1997 byla míra zaměstnanosti v zemích EU-15 o 12,8 procentních bodů za USA a o 9,3 procentních bodů za Japonskem, v roce 2005 se tento rozdíl zmenšil na méně než polovinu: na 6,3 bodů v prvním případě a 4,1 bodů v případě druhém (viz graf 1).
While in 1997 the EU15 employment rate trailed 12.8 percentage points behind the US and 9.3 points behind Japan, by 2005 the gap had more than halved to 6.3 and 4.1 points, respectively (see chart 1).
Komise začala informovat občany Evropy o možnostech práce v zahraničí prostřednictvím Evropského roku mobility pracovních sil (2006) a Evropského portálu pracovní mobility – sítě EURES, jež zahrnuje veřejné služby zaměstnanosti na území Evropského hospodářského prostoru a Švýcarska.
The Commission has started to inform European citizens about the possibilities of working abroad by means of the European Year of Worker’s Mobility (2006) and the European Job Mobility Portal – a network provided by EURES comprising public employment services across the European Economic Area and Switzerland.
Vzhledem k tomu, že svoboda pohybu je jednou z klíčových zásad evropské integrace, Komise přivítala skutečnost, že mnohé členské státy po rozšíření Unie v květnu 2004 zcela otevřely své trhy práce a ostatní členské státy v různé míře zjednodušily své stávající národní systémy či postupy získávání pracovních míst.
As freedom of movement is one of the key principles of European integration, the Commission welcomed the fact that many Member States have opened their labour markets completely since the enlargement in May 2004 and that other Member States have sim-plifi ed their existing national access regimes or procedures to varying degrees.
Vyšší rozmach práce na částečný úvazek a na dobu určitou
Higher prevalence of part-time and fixed-term work
Je zcela evidentní, že flexibilnější formy zaměstnávání podstatným způsobem přispěly k rozšíření zaměstnanosti – více než polovinu celkového nárůstu lze přičíst práci na částečný úvazek.
More flexible forms of employment have clearly made a strong contribution to employment expansion, with part-time accounting for over half the overall increase.
Atypické formy zaměstnávání, tedy práce na částečný úvazek a na dobu určitou, se poté začaly v zemích EU-25 rozvíjet ve větší míře.
Atypical forms of employment, namely part-time and fixed-term employment, have consequently become more prevalent in the EU25 over the period.
Podíl zaměstnání na částečný úvazek na celkové zaměstnanosti vzrostl ze 16 % v roce 1997 na 18,8 % v roce 2006, a podíl pracovních smluv na dobu určitou u zaměstnanců se zvýšil z 11,7 % na 14,9 %(viz graf 9).
The share of part-time employment in total employment has grown from 16% in 1997 to 18.8% in 2006, and the share of fixed-term contracts among employees from 11.7% to 14.9% (see chart 9).
Po deseti letech, v roce 2007, se evropský trh práce nepřestává měnit.
Ten years on, in 2007, the European labour market continues to change.
Tato skutečnost má čtyři hlavní důvody: evropskou a mezinárodní ekonomickou integraci, rychlý rozvoj nových technologií, zejména v oblasti informací a komunikací, demografické stárnutí evropské společnosti společně se stále ještě relativně nízkými průměrnými mírami zaměstnanosti a příliš vysokou dlouhodobou nezaměstnaností, což ohrožuje trvalou udržitelnost systémů sociální ochrany, a rozvoj segmentace trhu práce v řadě zemí, kde vedle sebe žijí relativně chránění a nechránění pracovníci („insideři“ a „outsideři“).
Four main reasons can be highlighted: European and international economic integration; the rapid development of new technologies, particularly in the information and communication areas; the demographic ageing of European societies, together with still relatively low average employment rates and too high longterm unemployment, which put at risk the sustainability of social protection systems; and the development of segmented labour markets in many countries where both relatively protected and unprotected workers coexist (“insiders” and “outsiders”).
Jednotlivci stále více potřebují spíše jistotu zaměstnání než jistotu pracovního místa, protože jen málokdo působí po celý život na jednom pracovním místě.
In order to achieve the Lisbon objectives of more and better jobs, new forms of fl exibil-ity and security are needed for individuals of all ages and companies as well as for Member States and the EU.
Podniky, včetně velkého množství evropských malých a středních podniků, potřebují být schopny lépe adaptovat své zaměstnance na změny ekonomických podmínek.
Individuals increasingly need employment security rather than job security, as fewer have the same job for life.
Měly by dokázat přijímat
Companies, including the many SMEs in
Hlavní rysy ESZ zaměstnance s vhodnější kvalifikací, kteří budou produktivnější a přizpůsobivější, což přinese obecné zlepšení a konkurenceschopnost.
They should be able to recruit staff with a better skills match, who will be more productive and adaptable leading to greater innovation and competitiveness.
Na počátku roku 2006 diskutovaly členské státy na neformální schůzce Rady v rakouském Villachu poprvé na téma „flexikurita“.
In the beginning of 2006, in an informal Council in Villach, Austria, the Member States debated ‘flexicurity’ for the first time.
Evropská rada vyzvala členské státy k tomu, aby „v národních programech reforem systematičtěji rozvíjely komplexní strategie politiky s cílem zlepšit adaptabilitu zaměstnanců i podniků“.
The European Council called on the Member States “to develop more systematically in the National Reform Programmes comprehensive policy strategies to improve the adaptability of workers and enterprises”.
Komise byla společně s členskými státy a sociálními partnery požádána o to, aby „prozkoumala možnost vytvoření souboru společných zásad pro flexikuritu“ jako užitečný podklad pro vytvoření otevřenějších a pružnějších trhů práce a produktivnějších pracovních míst.
The Commission, jointly with Member States and Social Partners, was asked to “explore the development of a set of common principles on f l flexicurity” as a useful reference in achieving more open and responsive labour markets and more productive workplaces.
10 let evropské strategie zaměstnanosti vedle sebe mohou existovat hospodářská efektivita a sociální spravedlnost.
10 years of the European Employment Strategy
V červnu 2007 přijala Komise sdělení nazvané „K obecným zásadám flexikurity“.
A Communication entitled “Towards common principles of flexicurity” was adopted by the Commission in June 2007.
Jeho cílem je usnadnit komplexní diskusi mezi institucemi EU, členskými státy, sociálními partnery a dalšími zainteresovanými subjekty tak, aby Evropská rada mohla do konce roku 2007 přijmout soubor společných zásad flexikurity.
Its purpose is to facilitate a comprehensive debate between EU Institutions, Member States, social partners and other stakeholders, so that the European Council may adopt a set of common principles of flexicurity by the end of 2007.
Tyto společné zásady by se poté měly stát inspirací pro integrované hlavní směry pro růst a pracovní příležitosti, a zejména pro hlavní směry zaměstnanosti, a usnadnit jejich implementaci.
These common principles should then inspire and contribute to the implementation of the Integrated Guidelines for Growth and Jobs, and in particular the Employment Guidelines.
Komise definovala čtyři hlavní složky flexikurity následovně:
The Commission has defined the four components of flexicurity as:
• aktivní politiky trhu práce, které lidem pomáhají vyrovnávat se s náhlými změnami, zkracovat dobu nezaměstnanosti a usnadňovat přechod na jiné pracovní místo;
• flexible and reliable contractual arrangements (from the perspective of the employer and the employee, of ‘’insiders’’ and ‘’outsiders’’) through modern labour laws, collective agreements and work organisation;
• moderní systémy sociálního zabezpečení, které podporují dostatečnou výši příjmů, napomáhají vytváření pracovních míst a usnadňují mobilitu trhu práce.
• comprehensive lifelong learning (LLL) strategies to ensure the continual adaptability and employability of workers, particularly the most vulnerable;
To zahrnuje širokou škálu opatření sociální ochrany (dávky v nezaměstnanosti, důchody a zdravotní péči), jež lidem pomáhají sladit práci s povinnostmi v soukromém nebo rodinném životě, například s péčí o dítě.
• effective active labour market policies (ALMP) that help people cope with rapid change, reduce unemployment spells and ease transitions to new jobs;
Komise dále pracovala na vytvoření typických „cest“, kterých by členské státy měly využívat pro dosažení vyšší flexikurity.
• modern social security systems that provide adequate income support, encourage employment and facilitate labour market mobility.
Tyto cesty jsou soubory opatření, která – jsou-li zaváděna ve vzájemném propojení – mohou zlepšit výsledky jednotlivých zemí v oblasti flexikurity. flexikurity.
This includes broad coverage of social protection provisions (unemployment benefits, pensions and healthcare) that help people combine work with private and family responsibilities such as childcare
Příští Společná zpráva o zaměstnanosti na období 2007–2008 by se měla zaměřit na analýzu rozsahu, v jakém členské státy rozvíjejí komplexní strategie politiky zahrnující ony čtyři složky flexikurity.
It has also worked on establishing typical “pathways” to be used by Member States towards achieving more flexicurity. Pathways are sets of measures that can, if introduced in conjunction with each other, improve a country’s performance in terms of flexicurity. flexicurity.
Ve své analýze letošních lisabonských národních programů reforem zveřejní Komise první poznámky týkající se toho, jakým způsobem by členské státy při vypracovávání své vlastní konkrétní politiky mohly profitovat ze společných zásad a cest flexikurity. flexikurity.
The next Joint Employment Report of 20072008 should focus its analysis on the extent to which Member States are developing comprehensive policy strategies covering the four
10 let evropské strategie zaměstnanosti
10 years of the European Employment Strategy components of flexicurity.
Během dalšího cyklu hlavních směrů zaměstnanosti (2008–2010) budou členské státy vyzvány k tomu, aby své národní programy reforem používaly k podrobnému informování o svých strategiích flexikurity.
Throughout the next cycle of the Employment Guidelines (2008-2010), Member States will be invited to use their National Reform Programmes to report explicitly on their flexicurity strategies.
Komise bude tyto strategie monitorovat ve výročních zprávách o pokroku a na konci lisabonského cyklu bude informovat o tom, jakého pokroku bylo v oblasti strategií f l flexikurity dosaženo.
The Commission will monitor these strategies in the Annual Progress Reports, and report on progress made in flexicurity strategies at the end of the Lisbon cycle.
Tento krok bude spojen s vytvořením propracovanějšího a lépe cíleného programu vzájemné výměny poznatků, což zajistí to, že členské státy budou využívat politiky flexikurity, které opravdu fungují.
This will be combined with a strengthened and more focused mutual learning programme to ensure Member States benefit from flexicurity policies that work.
Evropská strategie zaměstnanosti se v několika nadcházejících letech bude zaměřovat především na jednotné politiky flexikurity. flexikurity.
The European Employment Strategy will focus especially on integrated flexicurity policies in the next few years.
3.7 Role Evropského sociálního fondu (ESF)
3.7 The role of the European Social Fund (ESF)
V roce 1999 byly na Evropské radě v Berlíně znovu definovány poslání a priority ESF, a jeho finanční „krytí“ pro období 2000–2006 bylo stanoveno na 60 miliard EUR.
At the Berlin European Council in 1999, the mission and priorities of the ESF were rede- fi fined and its fi financial “envelope” set at €60 billion for the period 2000-2006.
Z ESF byly podporovány významné priority ESZ, mimo jiné aktivní politiky trhu práce, rozvoj lidských zdrojů, integrace zranitelných skupin a genderová rovnost na trhu práce.
The ESF has supported important priorities of the EES including active labour market policies, the development of human resources, the integration of vulnerable groups and gender equality on the labour market.
Prostřednictvím operačních programů ESF, na nichž se dohodly Evropská komise a členské státy, byla podpora národních politik zaměstnanosti podmíněna jejich souladem s prioritami ESZ.
Through the ESF operational programmes agreed between the European Commission and the Member States, the support to national employment policies was conditioned by their consistency with the EES priorities.
Pro programové období 2007–2013 (s rozpočtem ESF ve výši 70 miliard EUR) došlo k ještě větší synchronizaci priorit ESF s prioritami ESZ.
For the programming period 2007-2013 (with a financial envelope of €70 billion for the ESF), the ESF priorities have been further synchronised with those of the EES.
Opatření, jež spadají do hlavních směrů zaměstnanosti (včetně řady politik flexikurity), mají nárok na získání podpory z ESF a v četných případech mohou získat finanční podporu také z Evropského fondu pro regionální rozvoj.
The measures that fall within the Employment Guidelines (including a range of flexicurity policies) are eligible for ESF support, and in many cases the European Regional Development Fund can also provide financial support.
Mezi činnosti, které mohou být takto financovány, patří odborná příprava na podnikové úrovni a aktivní opatření trhu práce, mimo jiné pomoc nezaměstnaným při vyhledávání pracovních míst, celoživotní učení a podpora samostatné výdělečné činnosti a podnikání.
Among the actions that can be funded are training at company level and active labour market measures, including job-finding assistance of the unemployed, lifelong learning and the promotion of self-em-ployment and entrepreneurship.
3.8 Mezinárodní dimenze k h st oc
3.8 The international dimension k h s to c
Sociální agenda EU si klade za cíl prosazovat a šířit své zásady a zkušenosti s modelem rozvoje, jenž spojuje ekonomický růst a sociální spravedlnost, i za hranice EU.
EU’s Social Policy Agenda seeks to promote and disseminate, also beyond the borders of the EU, its values and experience of a model of development combining economic growth and social justice.
V tomto ohledu jsou klíčovými závazky podpora sociální dimenze globalizace a možnosti získat slušnou práci pro všechny.
Advancing the social dimension of globalisation and decent work for all are key commitments in this respect.
Probíhá také mezinárodní výměna poznatků ohledně toho, jakým způsobem nejlépe implementovat nejrůznější aspekty politiky zaměstnanosti na odborné, ale i na političtější úrovni.
International exchanges on how best to implement various facets of employment policy, at both the technical but also the more political level, are also undertaken.
Na téma politik a spolupráce na multilaterální a bilaterální úrovni Komise rozvíjí dialog s mezinárodními organizacemi, zejména s OECD, Mezinárodní organizací práce a se skupinou G8, a také s jednotlivými státy včetně USA, Japonska, Číny a Indie.
The Commission has developed policy dialogues and cooperation at multilateral and bilateral levels with international organisations, especially the OECD, the International Labour Organisation and G8, and with countries including the USA, Japan, China and India.
Vývoj míry zaměstnanosti a nezaměstnanosti v EU
Trends in employment and unemployment rates in the EU
Graf 1: Míra zaměstnanosti v EU, USA a Japonsku, 1975–2006
Chart 1: Employment rates in the EU, US and Japan, 1975-2006
% populace v pro d uk ti
% of w
Zdroj: Výpočet GŘ EMPL založený na dlouhodobých trendech ve vývoji zaměstnanosti a obyvatelstva, útvary Komise
Source: DG EMPL calculation based on longterm trends in employment and population, Commission Services.
Graf 2: Míra nezaměstnanosti a dlouhodobé nezaměstnanosti v EU, 1997–2006
Chart 2: Unemployment and long term unemployment rates in the EU, 1997-2006
Zdroj: Eurostat, harmonizovaná řada – nezaměstnanost a výběrové šetření pracovních sil EU, roční výsledky
Source: Eurostat, harmonised series on unemployment and EU labour force survey, annual results.
Vývoj míry zaměstnanosti a aktivity v jednotlivých členských státech11
Trends in employment and activity rates across Member States11
Graf 3: Míra zaměstnanosti v členských státech EU, 1997 a 2006
Chart 3: Employment rates in EU Member States, 1997 and 2006
Zdroj: Eurostat, výběrové šetření pracovních sil, roční průměry. *Údaje platí pro rok 1998 u České republiky, Estonska, Lotyšska, Litvy a Slovenska, a pro rok 2000 u Kypru a Malty.
Source: Eurostat, EU labour force survey, annual averages. Note:* Data refer to the year 1998 for the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
Graf 4: Míra aktivity v členských státech EU, 1997 a 2006
Chart 4: Activity rates in EU Member States, 1997 and 2006
Zdroj: Eurostat, výběrové šetření pracovních sil, roční průměry.
Source: Eurostat, EU labour force survey, annual averages.
*Údaje platí pro rok 1998 u České republiky, Estonska, Lotyšska, Litvy a Slovenska, a pro rok 2000 u Kypru a Malty.
Note:* Data refer to the year 1998 for the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
11 V následujících grafech nejsou zahrnuty Bulharsko a Rumunsko, protože do EU přistoupily až v roce 2007.
11 In the subsequent graphs Bulgaria and Romania are not included since they joined the EU only in 2007.
Vývoj míry nezaměstnanosti a dlouhodobé nezaměstnanosti v jednotlivých členských státech
Trends in unemployment and longterm unemployment rates across Member States
Graf 5: Míra nezaměstnanosti v členských státech EU, 1997 a 2006
Chart 5: Unemployment rates in EU Member States, 1997 and 2006
Zdroj: Eurostat, harmonizovaná řada – nezaměstnanost. *Údaje platí pro rok 1998 u zemí EU-25, České republiky, Lotyšska, Litvy a Slovenska, a pro rok 2000 u Kypru a Malty.
Source: Eurostat, harmonised series on unemployment. Note:* Date refer to the year 1998 for the EU25, Czech Republic, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
Graf 6: Míra dlouhodobé nezaměstnanosti v členských státech EU, 1997 a 2006
Chart 6: Longterm unemployment rates in EU Member States, 1997 and 2006
Zdroj: Eurostat, výběrové šetření pracovních sil, roční průměry. *Údaje platí pro rok 1998 u zemí EU-25, České republiky, Estonska, Lotyšska, Litvy a Slovenska, a pro rok 2000 u Kypru a Malty.
Source: Eurostat, harmonised series on unemployment. Note:* Date refer to the year 1998 for the EU25, Czech Republic, Latvia, Lithuania and Slovakia, and 2000 for Cyprus and Malta. 2006 data for France and Luxembourg is provisional.
Změny míry zaměstnanosti v EU podle pohlaví a věkových kategorií
Changes in employment rates in the EU by sex and age groups
Graf 7: Míra zaměstnanosti v zemích EU-25, 1997 a 2006
Chart 7: Employment rates in EU25, 1997 and 2006
%příslušnépopulace
% of re sp ec ti
0 Celková míra zaměstnanosti (15–64)
0 Male ER(15-64)
Celková
Female ER (15-64)