natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V rámci úmluvy všech 189 vlád monitoruje a podává zprávy o produkovaných skleníkových plynech, o svých vyvíjených strategiích k omezení klimatických změn a pomoci chudším zemím a také o řešení klimatických změn.
Under the Convention, the 189 governments monitor and report the greenhouse gases they produce, develop climate change strategies, and help the poorer among them address climate change.
Setkávají se jednou ročně k jednání a rozhodování o dalším postupu.
They meet once a year to discuss things and decide what to do next.
Úmluva byla navržena tak, aby v budoucnu zaštiťovala více dohod.
The Convention was designed as an umbrella under which more action would be agreed in the future.
Kjótský protokol
The Kyoto Protocol
V roce 1997 došly vlády v japonském Kjótu k dalšímu kroku a dohodly se na důležitém Kjótském protokolu.
In 1997, in the Japanese city of Kyoto, the governments took the next step and agreed the important Kyoto Protocol.
Tato smlouva zavazuje průmyslově vyspělé země ke snížení nebo omezení svých emisí skleníkových plynů a dosáhnutí cíle snížení emisí do roku 2012.
This treaty commits the industrialised countries among them to reduce or limit their greenhouse gas emissions and reach certain emission targets by 2012.
Každá země zde má svůj cíl.
For each country, there is a target.
Kjótský protokol se zaměřuje na průmyslově vyspělé země, protože tyto země jsou zodpovědné za většinu emisí skleníkových plynů v minulosti i v současnosti a mají dostatek vědomostí a finančních prostředků k jejich snížení.
The Kyoto Protocol focuses on industrialised countries because they are responsible for most of the past and current greenhouse gas emissions and have the knowledge and money to reduce them.
Například v EU je vyprodukováno 11 tun skleníkových plynů na osobu a rok, zatímco rozvojové země vyprodukují pouze 1 tunu na osobu a rok.
For example, the amount of greenhouse gases produced in the EU is 11 tonnes per citizen every year, while developing countries produce only around 1 tonne per citizen each year.
Kjótský protokol vešel oficiálně v platnost 16. února 2005.
The Kyoto Protocol came into legal force on 16 February 2005.
Do dnešní doby byl oficiálně schválen 150 vládami, včetně všech 25 vlád členských zemí EU (').
So far, 150 governments, including all 25 EU countries, have formally adopted it ().
Většina ze 36 průmyslově vyspělých zemí musí podle Kjótského protokolu od roku 1990 do roku 2012 snížit své emise o 5 až 8 %.
Thirty-six are industrialised countries and have Kyoto targets, most of which require greenhouse gas reductions of5 to 8 % from 1990 levels by 2012.
I přes své počáteční plány se nakonec USA a Austrálie rozhodly, že se na Kjótském protokolu nebudou podílet.
Only the US and Australia have decided not to participate in the Kyoto Protocol although they had initially planned to do so.
() Počet zemí, které již Kjótský protokol ratifikovaly, je z 29. dubna 2005.
() The status of the number of ratifications is as of 29 April 2005.
Kjótský protokol je pouze prvním krokem – již při jeho sjednávání bylo jasné, že nepovede k úplnému zastavení klimatických změn.
The Kyoto Protocol is a first step — even when it was negotiated, it was clear that it would not be enough to stop climate change.
Ale Kjótský protokol je klíčovým bodem, protože ukazuje ostatním zemím světa, že velká většina průmyslově vyspělých národů se snaží o záchranu světového klimatu.
But the Protocol is crucial because it signals to the rest of the world that the vast majority of industrialised nations are willing to change course to save the world’s climate.
Také zavedl různé mechanismy, podle kterých mohou jednotlivé země spolupracovat při snižování emisí a které sníží jejich náklady.
It has also introduced various mechanisms under which countries cooperate in reducing emissions, which will lower costs.
Co dělá EU
What the EU is doing
Evropská unie zaujímá přední místo v celosvětovém boji proti klimatickým změnám.
The European Union is at the forefront of the global fight against climate change.
Je přesvědčena, že povinností hlavní ekonomické síly je jít ostatním příkladem.
It is convinced that as a major economic power it has a duty to lead by example.
Během jednání o Kjótském protokolu se 15 států, které tou dobou tvořily EU (označeno žlutě, viz obr. na další straně), dohodlo na mimořádně ambiciózním cíli: do roku 2012 snížit své společné emise skleníkových plynů o 8 % oproti hladinám z roku 1990.
During the negotiations of the Kyoto Protocol, the 15 countries that made up the EU at the time (marked in yellow, see box next page) took on a particularly ambitious target: to reduce their collective greenhouse gas emissions by 8 % below 1990 levels until 2012.
Poté se dohodly, co by měl každý z nich učinit pro dosažení tohoto společného cíle, přičemž vzaly v úvahu ekonomickou situaci a strukturu průmyslu jednotlivých zemí.
They then decided how much each of them should do for this collective target to be reached, taking into account the economic situation and industrial structure of each country.
Většina z nich musí své emise omezit, ale některé státy je mohou zvýšit až po určitý limit a jiné státy musí udržet své emise na stejné hladině jako v roce 1990.
Most have to reduce their emissions, but some are allowed to increase them up to a certain limit, while others must keep their emissions at the same levels as in 1990.
Deset členských států, které se připojily k EU dne 1. května 2004 (označeny modře), má individuálně stanovené cíle podle Kjótského protokolu, s výjimkou Kypru a Malty, které cíle nemají.
The ten countries that joined the EU on 1 May 2004 (marked in blue) have individual targets under the Protocol with the exception of Cyprus and Malta, which have no targets.
Cíle Kjótského protokolu v EU
Kyoto Targets in the EU
Členské státy EU, které mají jednotný cíl snížení o 8 % podle Kjótského protokolu
EU Member States with individual targets under the Kyoto Protocol
Členské státy EUs individuálními cílipodle Kjótského protokolu
EU Member States sharing an 8 % reduction target under the Kyoto Protocol
V březnu 2000 zahájila EU Evropský program pro změnu klimatu (ECCP).
In March 2000, the EU launched the European Climate Change Programme (ECCP).
Společně s představiteli z průmyslových organizací, organizací zabývajícími se životním prostředím a jinými zainteresovanými skupinami EU identifikovala 42 opatření, která by měla pomáhat členským státům efektivně a úsporně snížit jejich produkci skleníkových plynů.
Together with representatives from industry, environmental associations and other interested groups, the EU has identified 42 measures that will help its member states reduce their greenhouse gas emissions in a cost-effective way.
Všechna tato opatření již vstoupila v platnost nebo jsou právě v přijímacím procesu.
All these measures have already become law or are in the process of being adopted.
Klíčovou politikou EU týkající se klimatických změn je systém obchodování s emisemi, který byl zahájen 1. ledna 2005.
A cornerstone of EU climate change policies is the EU’s emissions trading scheme launched on 1 January 2005.
Vlády EU stanovily limity, kolik CO$ by 12 000 elektráren a dalších energeticky náročných továren mělo vypustit během jednoho roku.
EU governments have set limits to how much CO some 12 000 power plants and energy-intensive factories are allowed to emit per year.
Tyto elektrárny mají na svědomí téměř polovinu emisí CO$ v EU.
These plants account for almost half of the EU’s CO emissions.
Elektrárny, které vypouští emisí CO$ méně, než kolik je pro ně povolený limit, mohou prodat nevyužité množství emisí jiné továrně, která nemá tak dobrý výsledek.
Those plants that emit less CO than they are allowed to can sell the unused emission quotas to other factories that are not doing that well.
Toto opatření představuje finanční stimul ke snížení emisí.Tento systém také zajišťuje existenci kupců povolenek na emise.
This provides for a financial incentive to reduce emissions. The system also makes sure that there are buyers for the emission allowances.
Společnosti, které překročí své emisní limity a nemají zakoupené emisní právo od jiné společnosti, budou muset zaplatit vysoké pokuty.
Companies that exceed their emission limits and do not cover them with emission rights bought from others will have to pay hefty penalties. The emissions trading scheme will make
Schéma obchodu s emisemi zaručí, že emise jsou snižovány tam, kde je to nejlevnější, a omezí celkové náklady na snižování emisí. Jiná opatření ECCP jsou například zaměřená na snižováníspotřeby paliv u aut a energetickou účinnost staveb (lepší izolace může snížit náklady na teplo až o 90 %!); na stále častější používání obnovitelných energetických zdrojů, jako jsou vítr, slunce, síla přílivu, biomasa (organický materiál, jako je dřevo, průmyslový odpad, rostliny, živočišný trus atd.) a geotermální sílu (teplo z horkých pramenů a vulkánů); na rozvoj kombinované výroby tepla a energie, protože vyžaduje méně energie; na kontrolu fluorovaných skleníkových plynů, které se používají v klimatizaci; na snížení emisí metanu ze spaloven odpadů; na zvyšování povědomí; a na zintenzivnění výzkumu, rozvoje a používání technologií šetrných ke klimatu.
Other ECCP measures are, for example, aimed at improving the fuel-efficiency of cars and the energy efficiency of buildings (better insulation can reduce heating cost by 90 %!); increasing the use of renewable energy sources, such as wind, the sun, tidal power, biomass (organic material such as wood, mill residues, plants, animal droppings, etc.) and geothermal power (heat from hot springs and volcanoes); advancing combined heat and power generation because this requires less energy; controlling the fluorinated greenhouse gases used in air conditioning; reducing methane emissions from landfills; raising awareness; and strengthening research and the development and use of climatefriendly technologies.
Existuje již mnoho technologií šetrných ke klimatu a stačí je jen vylepšit, aby mohly být častěji využívány.
Many climatefriendly technologies already exist and only need to be further improved to be widely used.
Například je možné zachytit část uhlíku uvolněného při spalování fosilních paliv
For example, it is possible to capture some of the carbon released
EU v roce 2001leníkových plynů v
Greenhouse gas emissions in the EU in 2001
Doprava21 %
Transport 21%
Ostatní4 % a potom ho zakopat ve starých dolech nebo dřívějších ropných polích.
Other 4% when fossil fuels are burnt and then bury it in old mines or former oil fields.
Tato technologie se nazývá „zachycení a skladování uhlíku“ a snižuje emise CO$ do atmosféry.
This technology is called ‘carbon capture and storage’ and reduces CO emissions into the atmosphere.
Další slibnou technologií, která však vyžaduje ještě značný vývoj, je produkce vodíku z obnovitelných energetických zdrojů a jeho použití v „palivových buňkách“.
Another promising technology, which, however, requires considerably more research, is the production of hydrogen from renewable energies and its use in ‘fuel cells’.
Palivové buňky přemění vodík s kyslíkem ve vodu a tento proces pak produkuje energii.
The fuel cell converts the hydrogen with oxygen into water, and in the process it produces electricity.
Domácnosti a MSP (malé a střednípodniky) 17 %
Industry 20%
Očekává se, že pokud budou zavedena všechna opatření Průmyslplánovaná EU a členskými státy, splní Evropská unie 20 %podmínky Kjótského protokolu do roku 2012.
The EU is on course to reach its Kyoto targets for 2012 if all the measures planned by the EU and its member states are implemented. By 2002, the most recent year for which data were available when this booklet was
Do roku 2002, což byl poslední rok, z něhož byly při psaní této brožury k dispozici údaje, snížilo 15 členských státu EU své emise skleníkových plynů ve srovnání s hladinami z roku 1990 o 2,9 % (cílem Kjótského protokolu je 8 %).
Source: European Environment Agency written, the former 15 EU countries had reduced their greenhouse gas emissions by 2.9 % compared to 1990 levels (their Kyoto target is 8 %).
Celkem všech 25 států EU snížilo své emise o 9 %.
Together, the 25 EU countries had reduced their emissions by 9 %.
Co dělají podniky
What businesses are doing
Podniky hrají důležitou roli při boji proti klimatickým změnám.
Companies are playing an important role in the fight against climate change.
Začínají zjišťovat, že snižováním svých emisí skleníkových plynů budou nejen chránit klima, ale také ušetří peníze, získají větší publicitu a získají konkurenční výhodu.
They are coming to understand that by cutting their greenhouse gas emissions they not only protect the climate, but can also save money, earn good publicity, and gain an advantage over their competitors.
Například jedna velká mezinárodní společnost vyrábějící široký sortiment výrobků v různých částech světa ušetřila od roku 1990 snižováním spotřeby energie a instalováním nových technologií šetrných k životnímu prostředí ve svých továrnách 1,5 miliard EUR.
For example, a big multinational company manufacturing a wide range of products in different regions of the world has, since 1990, saved EUR 1.5 billion by reducing energy consumption and installing new climatefriendly technologies in its factories.
Dále ušetřila používáním obnovitelných zdrojů energie 7–11 milionů EUR ročně.
In addition, it saves EUR 7 to 11 million annually through the use of renewable energy.
Pomocí těchto opatření snížila od roku 1990 (') své emise skleníkových plynů o 67 %.
With these measures, it has reduced its greenhouse gas emissions by 67 % since 1990 ().
Automobilové společnosti z Evropy, Japonska a Koreje se dobrovolně zavázaly, že do roku 2008 (u evropských výrobců) nebo do roku 2009 (japonští a korejští výrobci) sníží průměrné emise CO$ u nových osobních automobilů prodaných v Evropě přibližně o čtvrtinu ve srovnání s jejich hladinou v roce 1995.
The associations of European, Japanese and Korean car manufacturers have voluntarily committed themselves to reducing the average CO emissions of new passenger cars sold in Europe by roughly a quarter from 1995 levels by 2008 (European carmakers) or 2009 (Japanese and Korean carmakers).
Vývoj technologií, které by byly šetrné ke klimatu, také vytváří nová pracovní místa a otevírá nové trhy.
The development of climatefriendly technologies also creates new jobs and opens up new markets.
Díky podpůrným schématům větrné energie v některých zemích EU dnes evropské společnosti zásobují 90 % vzkvétajícího trhu se zařízením pro větrné elektrárny.
Thanks to support schemes for wind power in several EU countries, European companies now supply 90 % of the booming global market for wind power equipment.
Zavedení výroby větrné energie vytvořilo v Německu pracovní místa pro 40 000 lidí.
In Germany, introducing wind power has generated work for 40 000 people.
Pokud evropské společnosti budou rychlé ve vývoji nových technologií šetrných ke klimatu, budou také, při zvýšení poptávky po těchto technologiích, mnohem konkurenceschopnější.
If European companies are quick in developing new climatefriendly technologies, they will have a competitive advantage when global demand for such technologies rises.
() Viz„Méně je více: 14 průkopníků ve snižování emisí skleníkových plynů“ v Klimatické skupině, koalici organizací angažovaných ve snižování emisí skleníkových plynů. Dokument je k dispozici na http://www.theclimategroup.org/tcg_lessmore.pdf
() See‘Less is more: 14 pioneers in reducing greenhouse gas emissions’ by the Climate Group, a coalition of organisations committed to reducing their greenhouse gas emissions.
Co můžete dělat vy
What you can do
Klimatické změny jsou globálním problémem, a přesto má každý z nás sílu situaci změnit.
Climate change is a global problem, and yet each of us has the power to make a difference.
I malé změny ve vašem chování mohou pomoci v prevenci emisí skleníkových plynů bez narušení kvality života.
Even small changes in our behaviour can help prevent greenhouse emissions without affecting our quality of life.
Mohou ušetřit peníze.
In fact, they can save us money.
• Pokud vy a nebo vaši rodiče koupíte elektrický spotřebič, například ledničku nebo pračku, ujistěte se, že je označený symbolem„A“ – evropskou značkou pro úsporu energie, kterou musí být označený každý spotřebič.„A“ potvrzuje, že spotřebič velice účinně využívá energii.
• Look for goods with the European eco-label, symbolised by a little flower (see top left corner of this box), in shops and supermarkets. This means they have been manufactured under strict environmental standards.
• Recyklujte.
• Recycle things.
Na recyklaci 1 kg starých hliníkových plechovek je potřeba desetkrát méně energie než na jejich výrobu a továrny spotřebují daleko méně energie při výrobě papíru ze starých novin než z dřevěné buničiny.
Recycling 1 kg of old aluminium cans consumes ten times less energy than producing them from scratch, and factories use far less energy to make paper from old newspapers than from wood pulp.
Znamená, že byly vyrobeny v souladu s přísnými normami pro životní prostředí.
• When you make a hot drink, just boil the amount of water you need.
• Nepřetápějte své domovy.
• Don’t overheat your home.
Snížení teploty jen o 1 °C může snížit účet za elektřinu ve vaší rodině až o 7 %.
Reducing the temperature by just 1° Celsius can cut up to 7 % off your family’s energy bill.
• Když si vaříte horký nápoj, uvařte si jen tolik vody, kolik potřebujete.
• Save hot water by taking a shower rather than a bath — it requires four times less energy.
• Při větrání svého pokoje nechávejte okno otevřené jen na pár minut, potom jej opět zavřete a nenechávejte unikat teplo po delší dobu.
• When you air your room, leave the window wide open for a few minutes and then close it again, rather than letting the heat escape over a long period.
• Šetřete horkou vodou tím, že se osprchujete a nebudete se koupat – vyžaduje to 4krát méně energie.
Households are responsible for 30 % of the electricity consumption in the EU, so if we all save electricity, it will make a big difference.
• Soukromé automobily jsou zodpovědné za 10 % emisí CO produkovaných EU.
• Private cars are responsible for 10 % of the EU’s COst emissions.
Veřejná doprava, cyklistika a pěší chůze jsou levnější a zdravější alternativy.
Public transport, cycling and walking are cheaper and healthier alternatives.
• Nezapomínejte vypínat světla, když je nepotřebujete. Domácnosti jsou zodpovědné za spotřebu asi 30 % energie v EU a pokud budeme všichni šetřit elektrickou energií, bude rozdíl velký.
• If you buy new light bulbs, try energy-savings ones — they last longer and use five times less electricity than conventional bulbs.
• Pokud si budete kupovat nové žárovky, kupte si ty šetřící – vydrží vám déle a potřebují pětkrát méně energie než běžné žárovky.
• If your parents are about to buy a new car, ask them to buy a small and fuel-efficient model.
Podle evropských právních předpisů musí výrobci automobilů vykazovat množství emisí COu jejich automobilů.
Under European legislation, car manufacturers must display information about how much COst their cars emit.
• Létání je celosvětově nejrychleji rostoucím zdrojem emisí CO.
• Flying is the world’s fastest-growing source of COst emissions.
Na vzdálenosti několika set kilometrů používejte alternativní způsoby přepravy, například vlaky a autobusy.
For distances of a few hundred kilometres, use alternatives such as trains and buses.
• Nenechávejte vaši televizi, rádio a počítač ve stavu pohotovosti – to znamená, když stále svítí malé světlo.
• Don’t leave your TV, stereo and computer on standby – this is the mode when a little light is still on.
V průměru televize využívá v tomto stavu 45 % energie.
On average, a TV set uses 45 % of its energy in standby mode.
Pokud by všichni Evropané přestali využívat pohotovostní stav, ušetřili by dostatek energie k zásobování země o velikosti Belgie.
If all Europeans avoided the standby mode, they would save enough electricity to power a country the size of Belgium.
• Ve své škole, ve své zahradě nebo čtvrti zasaďte strom.
• Plant a tree at school, in your garden or neighbourhood.
Pět stromů obvykle během svého života absorbuje 1 tunu CO.
Five trees typically soak up around 1 tonne of COst throughout their lifetime.
• Také nenechávejte svůj mobilní telefon v nabíječce, když ho nenabíjíte.
• Also, don’t leave you mobile phone charger plugged in when you are not charging your phone.
Pokud to děláte, 95 % energie je promarněno – jen 5 % je využito k nabití telefonu.
If you do, 95 % of the electricity is wasted – only 5 % is used to actually charge your phone.
Tyto dva cíle nejsou neslučitelné.
The two are not incompatible.
Znamenalo by to změnu životního stylu, naší výroby a využívání energie.
But it will mean making adjustments to the way we live and how we produce and use energy.
Nejvyšší evropští představitelé se shodli, že by teploty zemského povrchu již neměly stoupnout o více než 2 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí – pokud by stouply, mohlo by se zvýšit riziko nedostatku jídla, vody a přírodních katastrof na Zemi.
European leaders have agreed that global temperatures should not be allowed to rise by more than 2° Celsius above pre-industrial levels — because if they did, there would be a much greater risk of diminished food and water supplies and environmental disasters in the world.
K dosažení cíle 2 °C bude třeba po roce 2012, kdy mají být splněny cíle Kjótského protokolu, přijmout řadu rozsáhlých opatření.
To reach the 2° goal, far-reaching action will be needed after 2012, the year by which the Kyoto Protocol targets are to be met.
Bylo by potřeba, aby průmyslové země snížily svou produkci skleníkových plynů z úrovně 1990 o 15 až 30 % do roku 2020 a o 60 až 80 % do roku 2050.
It may be necessary that industrialised countries reduce their greenhouse gas emissions, from 1990 levels, by around 15–30 % by 2020, and by 60–80 % by 2050.
Je ovšem také důležité, aby se rozvojové země, které jsou na tom ekonomicky dobře, v budoucnu také připojily k této dohodě, protože jejich produkce emisí roste velice rychle.
But it is also important that developing countries that are doing well economically participate in a future agreement because their emissions are rising fast.
Již nyní začínají mezinárodní diskuze o budoucích řešeních klimatických změn.
International discussions about the future climate change regime are starting now.
Evropská komise vydala dokument, který nastiňuje některé základní prvky, které by měla tato řešení obsahovat, jako je například potřeba široké účasti všech zemí, které produkují velké množství skleníkových plynů, a také zvýšení tlaku na využívání nových technologií šetrných ke klimatu.
The European Commission has already published a paper outlining some basic elements that the new regime should include, such as broad participation by all countries that emit a lot of greenhouse gases, and a determined push for new climatefriendly technologies.
Klimatické změny nezmizí ze dne na den, ale čím dříve si jich budeme vědomi a najdeme řešení vzniklé situace, tím lépe budeme schopni kontrolovat svůj osud, žít pohodlněji a budeme schopni chránit všechnu krásu a různorodost naší planety pro příští generace.
Climate change won’t disappear immediately, but the sooner we all become aware of it and take action against it, the better we will be able to take control of our destiny, live comfortably, and protect all the beauty and diversity of our planet for the future.
Užitečné webové stránky o klimatických změnách:
Useful websites on climate change:
Evropská komise – Generální ředitelství pro životní prostředíhttp://ec.europa.eu/environment/climat/home_en.htm
European Commission, Directorate-General for the Environment http://www.europa.eu.int/comm/environment/climat/home_en.htm
Evropská agentura pro životní prostředíhttp://themes.eea.europa.eu/Environmental_issues/climate
European Environment Agencyhttp://themes.eea.eu.int/Environmental_issues/climate
Mezivládní komise o změně klimatu (IPCC)http://www.ipcc.ch/
Intergovernmental Panel on Climate Changehttp://www.ipcc.ch/
Program OSN pro životní prostředíhttp://www.unep.org/themes/climatechange/
United Nations Environment Programmehttp://www.unep.org/themes/climatechange/