natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Navíc nezapomínejme na smíšený charakter většiny lovišť tresky skvrnité a obecné.
In a context of natural stagnation like this one, it is out of the question to increase fishing opportunities.
Populace tresky obecné v Severním moři je nadále problematická.
Furthermore, most haddock and cod fisheries are mixed and the North Sea cod stock remains problematical.
Opatření na omezení tohoto rybolovu je tedy nutné zachovat.
Consequently, measures to limit catches have to be maintained.
Přesto se na tresku tmavou jako na všechny populace, které Evropská unie sdílí s Norskem, vztahuje víceletý plán.
All the same, like all stocks that the European Union shares with Norway, saithe is covered by a multiannual plan.
Ten platí od roku 2004 a v roce 2008 byl přehodnocen.
It has been applied since 2004 and was reassessed in 2008.
Tento plán se týká jen omezení úlovků, které se vypočítávají na základě míry úmrtnosti dané rybolovem v porovnání se stavem populace.
The plan is based only on catch restrictions. These are calculated on the basis of a mortality rate due to fishing, which corresponds to the state of the stock.
Dospělá biomasa je prozatím výrazně nad prahem obezřetnosti, který činí 200000 tun.
For the moment, adult biomass is well above the precautionary level of 200 000 tonnes.
Rybolovné možnosti se tedy vypočítávají na základě míry úmrtnosti dané rybolovem ve výši 0,3(2), která zaručuje využívání na úrovni maximálního udržitelného výnosu.
Fishing opportunities are therefore calculated on a mortality rate of 0.3(2), which ensures exploitation at maximum sustainable yield.
Jedinou skutečností, která ovlivňuje změny TAC, jsou přírodní výkyvy dorůstání.
Natural fluctuations in recruitment are the only factor leading to a variation in TACs.
Tresku tmavou vyhledávají labužníci především v Německu a Francii.
For the reasons just mentioned, saithe has never undergone resource problems.
Méně často se tak stává vedlejším úlovkem.
Quotas are in fact never used up completely.
Do budoucna by se nemělo nic změnit.
It is one of the most stable demersal fisheries in the European Union.
Zachování současné míry úmrtnosti dané rybolovem by mělo umožnit stabilitu populace a její optimální využití.
For the last 30 years, the stock has had regular recruitment and stable adult biomass, and has provided regular landings, around 100 000 tonnes a year.
Chybí jen obchodní úsilí, které by lépe představilo chuťové vlastnosti této ryby veřejnosti.
What is more, since this species can be targeted fairly precisely, discards in saithe fisheries are very limited.
Stanovené kvóty se ostatně nikdy zcela nespotřebují.
Nothing much is expected to change for the future.
Jde naopak o jeden nejstabilnějších rybolovů při dně v Evropské unii.
Maintaining the current mortality rate from fishing is likely to ensure the stock’s stability and optimal exploitation.
Do populace přibývají již 30 let pravidelně přírůstky, dospělá biomasa je v případě tresky tmavé dostatečně velká a přináší pravidelné vykládky ve výši přibližně 100000 tun ročně.
All that is missing is a bit of marketing to make this flavourful fish better known among the general public.
Navíc tento rybolov díky možnosti poměrně přesného zacílení vykazuje minimální výměty.
The recent award of a well-known sustainable fisheries label to certain saithe fisheries may be just what it takes to boost the saithe’s profile among consumers.
(1) Znamená to odchyt 30 % průměrné roční biomasy populace. (2) Idem.
(1) This is equivalent to an exploitation rate of 30% of the stock’s average annual biomass.(2) Idem.
Druh: Gadus morhua Populace: Baltské moře (východní část)
Species: Gadus morhua Stock: Baltic Sea (eastern part)
Populace se rychle vyčerpávala.
The result was rapid depletion of the stock.
O Baltské moře se dělí dvě populace tresky obecné: západní populace žijící na západ od ostrova Bornholm a populace východní, která žije na východ od tohoto ostrova.
Two cod stocks share the Baltic Sea: the western stock, situated west of the island of Bornholm, and the eastern stock, east of the same island.
Budeme se věnovat východní populaci, která je dnes lovena na úrovni maximálního udržitelného výnosu.
We are interested here in the eastern stock, which is presently exploited at its maximum sustainable yield.
V roce 1999 spustila IBSGC na popud Evropské unie plán řízení tresky obecné v Baltském moři, který zavedl snížení TAC, zvýšení minimální velikosti při vykládce, omezení přístupu do oblastí pro reprodukci, zvětšení ok sítí, povinnost vybavit vlečné sítě únikovými okny, omezení vedlejších úlovků, atd.
In 1999, at the initiative of the European Union, the IBSFC launched a management plan for Baltic cod: reduction in TACs, increase in minimum landing sizes, restricted access to spawning areas, larger net size, obligation to fit trawls with an exit window, limitation of by-catches, etc.
Po rozšíření v roce 2004 Evropská unie v tomto řízení pokračovala a na základě vědeckých doporučení zavedla rozlišení dvou populací.
After the 2004 enlargement, the European Union continued this management strategy and introduced a differentiation between the two stocks, based on scientific advice.
Ve stejném období se rozhodlo o letním zastavení rybolovu tresky obecné, aby se ochránily reprodukční populace.
It was also at this time that a summer closing of cod fisheries was decided, in order to protect spawning stock.
Tresku obecnou není nutné představovat, neboť její historie je úzce spjatá s vývojem evropského rybolovu, a to již stovky let.
Cod needs no introduction. It has been inextricably linked to the history of fishing in Europe for hundreds of years.
Úlovky v Baltském moři vykupovaly – a stále vykupují – hlavně podniky, které je zpracovávají na filé a rybí prsty pro firmy prodávající mražené výrobky nebo pro společnosti rychlého občerstvení.
Catches in the Baltic were – and still are – mainly bought by companies that process the fish into fillets and fish fingers for frozen food manufacturers or fast food chains.
Záruky, které s sebou toto průmyslové odvětví přináší, udělaly z tresky obecné z Baltského moře výnosnou rybu, která je rybáři velmi vyhledávaná.
The guarantees offered by this industrial distribution chain have made Baltic cod a profitable fish that is consequently a prized catch among fishermen.
Důsledkem tohoto obchodního úspěchu je nadměrný rybolov.
The downside of this success is overfishing.
V roce 2006 Komise připravila víceletý plán pro obě populace, plán, který vstoupil v platnost v roce 2008.
In 2006, the Commission drew up a multiannual plan for both stocks that entered into force in 2008.
Jeho základem bylo postupné snižování úmrtnosti rybolovem, aby bylo možné obnovit udržitelné využívání populací.
It was based on a gradual reduction of mortality due to fishing, so as to restore sustainable exploitation of the stock.
K tomu došlo nevyhnutně přes omezení TAC, ale vedle již platných opatření na omezení intenzity rybolovu (dvouměsíční letní zastavení rybolovu, plus další dny, které určují členské státy) byla přijata další významná opatření, byl vyhlšen šestiměsíční zákaz přístupu do oblastí, kde dochází k výtěru, a byla přijata konkrétní kontrolní opatření k boji proti nesprávně předkládaným výkazům úlovků.
This involved not only TAC limitations, but also important measures to restrict fishing effort, on top of those already being applied (two-month summer closing plus additional days set by Member States), a six-month ban on access to spawning grounds and specific monitoring measures to combat under-reporting of catches.
U východní populace se tento problém objevil na konci 80. let a projevil se výrazným poklesem úlovků na začátku 90. let.
For the eastern stock, this problem emerged at the end of the 1980s.
Množství ulovených ryb se z 207000 tun v roce 1987 se v roce 1992 snížilo na 55000 tun.
Catches dropped suddenly at the start of the 1990s, from 207000 tonnes in 1987 to 55 000 tonnes of landings in 1992.
Tento pokles a následné rychlé vyčerpání vyplývají z dynamiky, která je Baltskému moři vlastní.
This decline and the rapid depletion that followed were the result of a process specific to the Baltic Sea.
Snížení populace tresky obecné vyvolalo zvýšení populace její hlavní kořisti: šprotu.
The decrease in cod stocks led to an increase in stocks of its main prey, sprat.
Jenže vzhledem k tomu, že šprot je významným predátorem jiker a larev tresky, dostala se její populace do hrozivé spirály, která vyústila v obrovský úbytek jejího množství.
Since sprat is a major predator of cod eggs and hatchlings, cod stocks were caught up in a vicious circle that led to a spectacular decline in their population.
K tomu přidejme výkyvy v kvalitě a slanosti vod Baltského moře, které mají na tento druh také neblahý vliv.
Added to that were fluctuations in the quality and salinity of Baltic waters, which also had a harmful impact on the species.
Výsledky přišly rychle.
Results appeared quickly.
V roce 2009 TAC stoupaly, protože dospělá biomasa se dostala do fáze růstu.
TACs were increased in 2009 because adult biomass was already on the rise.
Tento rychlý výsledek byl důsledkem společného účinku opatření plánu, přísných kontrol a několika let řádného dorůstání.
This rapid improvement resulted from the combined effects of the plan’s measures, close monitoring and several years of strong recruitment.
Dnes se biomasa odhaduje na 294000 tun a míra úmrtnosti daná rybolovem odpovídá míře udržitelného výnosu.
Biomass is estimated today at 294000 tonnes and the mortality rate from fishing corresponds to the maximum yield level.
Pokud bude rybolov pokračovat dál v souladu s omezeními danými plánem, měla by se biomasa podle vědeckých odhadů v příštích letech ještě zvětšit.
Scientists expect biomass to increase further in the coming years if exploitation is kept within the limits set by the plan.
Jak prostřednictvím videozáznamu připomněl předseda Evropské komise José Manuel Barroso ve svém uvítacím příspěvku, stala se tato konference„platformou pro posílení zapojení všech subjektů, pro vytváření kontaktů a výměnu osvědčených postupů“.
As European Commission President José Manuel Barroso pointed out in his videotaped message of welcome, this conference has become‘a platform that strengthens stakeholder involvement, networking and exchange of best practices’.
Krátce řečeno, jde o to, aby integrovaná námořní politika Evropské unie postoupila kupředu:„Díky této dynamice budeme schopni překročit první etapu integrované námořní politiky a vydat se kupředu a dosáhnout takové nové úrovně pokroku, kdy dojde k posílení a konsolidaci naší společné vize námořních záležitostí,“ vysvětlil předseda.
In short, the aim is to take forward the European Union’s integrated maritime policy:‘Thanks to this dynamic, we will be able to move from the first stage of maritime integrated policy to a new level of ambition where our common vision of maritime affairs will be reinforced and consolidated’, explained the president.
Hlavním tématem těchto dnů byly inovace.
The general theme of the event was innovation.
Evropská komisařka pro námořní záležitosti a rybolov Maria Damanakiová ve své úvodní řeči toto téma upřesnila:„Inovace znamená samozřejmě podporu rozvoje nových technologických řešení, jako jsou zdroje energií na moři a modré biotechnologie. Znamená to také podporu konkrétních oblastí, jako je stavba ekologičtějších plavidel nebo větší důraz na udržitelný pobřežní cestovní ruch.
At the opening session, Maria Damanaki, European Commissioner for Maritime Affairs and Fisheries, went into details on this theme: ‘Innovation means of course fostering the development of new technology solutions such as offshore sources of energy and blue biotechnologies, promoting areas such as new design for green ships or a greater focus on sustainable coastal tourism.
Ale v pravém duchu integrované námořní politiky to také znamená zapojení inovací z hlediska všech oblastí: inovace by měla být prospěšná pro všechna odvětví námořní politiky.
But in the true spirit of the Policy, it also means integrating innovation from a cross-cutting perspective: innovation in one area should benefit all policy areas.
To je základní zásada!“
This is a basis!’ e in E and a qu ac ul tu r is he ri es F
Diskuse a činnosti se týkaly všech součástí integrované námořní politiky Evropské unie, především hospodářského růstu, udržitelnosti,„modrých“ pracovních míst, tří průřezových nástrojů (územní plánování, námořní dohled a sběr údajů) a správy moří.
The conference debates and proceedings covered every aspect of the EU’s integrated maritime policy, especially economic growth, sustainability, blue jobs, the three transversal instruments (spatial planning, maritime surveillance and data collection) and governance of sea basins.
Těmto tématům se věnovalo pět plenárních zasedání a 57 workshopů, které tuto konferenci doprovázely.
These subjects were explored at the five plenary sessions and 57 workshops making up the rich agenda.
Workshopy byly organizovány nejrůznějšími subjekty, které si samy zvolily a rozvinuly dané téma: vědecké instituce, profesní sdružení, expertní skupiny typu„think-tank“, nevládní organizace atd. a pochopitelně španělská vláda a Evropská komise.
The workshops were organised by different speakers who selected and developed the subject: scientific institutions, professional federations, think tanks, non-governmental organisations and the like, not to mention the Spanish government and the European Commission.
Udržitelnost a plánování
Sustainability and planning
Právě v této impozantní pevnosti okrové barvy se konalo celé čtyřdenní setkání věnované námořnímu rozvoji Evropské unie.
It is hard to summarise in these pages all the ideas that were discussed.
Evropský námořní den se slaví již třetím rokem a již potřetí se stal příležitostí k podobnému setkání. Nenechme se ale zmást.
What was expressed, though, were the expectations of socio-economic players for the development of maritime activities, seen as a source of growth and jobs.
Myšlenky, které zde zazněly, je obtížné stručně shrnout.
Gijón, Spain, was the setting, from 18 to 21 May, for the high point of the now traditional events that form part of European Maritime Day on 20 May.
Hovořilo se o tom, co sociálně-ekonomické kruhy očekávají od rozvoje námořních aktivit, které jsou vnímány jako zdroj růstu a zaměstnanosti. Za motor budoucího rozvoje jsou v této souvislosti považovány inovace – samozřejmě i ve vědecké sféře, ale také v oblasti územního plánování, urbanistiky, cestovního ruchu nebo hospodářských konceptů.
Some 1600 participants – heads of maritime clusters, delegates of non-governmental organisations, representatives of professional organisations or scientific institutions, members of groups of users of the sea, and local, regional, national and European authorities – were on hand at the La Laboral Ciudad de la Cultura, an amazing artistic and cultural centre.
Bylo však zdůrazněno, že se tyto inovace musí zaměřit na udržitelnost, že musí být spojeny s přesným plánováním (časovým i územním) a musí brát v úvahu velkou výzvu, která se týká všech zúčastněných stran v námořním odvětví a kterou je změna klimatu.
This imposing ochre-coloured building was the venue for the four-day event devoted to the European Union’s maritime development.
Úvodní zasedání bylo příležitostí k potvrzení vůle EU pokračovat v cestě integrované námořní politiky.
The opening session confirmed Europe’s determination to take the integrated maritime policy forward.
Gijón: průmyslové město, které se opět stává námořním
Gijón: an industrial city returns to its maritime roots
Jedna věc je jistá – to, že členské státy Evropské unie považují tuto výroční konferenci za klíčovou událost pro rozvoj námořní politiky.
One thing is certain. The European Union Member States now look on this yearly conference as a key event for the development of maritime policy.
Vyjádřily to v Lucembursku na zasedání Rady Evropské unie, které se konalo dne 14. června 2010.
They said so in Luxembourg, at the EU Council on 14 June.
Členské státy zde vyzvaly Komisi, aby v průběhu roku 2011 předložila návrhy týkající se zejména financování integrovaných námořních aktivit a strategie pro atlantskou oblast a připomněly zásadní význam výroční konference provozovatelů a jiných subjektů z oblasti námořní politiky.
The Member States invited the Commission to present proposals in 2011 on the financing of integrated maritime actions and a strategy for the Atlantic region. They also stressed the vital importance of the annual conference of maritime stakeholders.
Rada se totiž domnívá, že námořní politika Evropské unie pro svůj vývoj potřebuje pomoc všech příslušných subjektů.
The Council’s view is that the European Union’s maritime policy needs the input of all stakeholders to evolve.
V této souvislosti se konference stala zcela zásadním fórem a ministři zdůrazňují kvalitu probíhajících diskusí a jejich užitečnost pro další rozvoj integrované námořní politiky.
In this respect, the conference has become a key forum and the ministers noted the quality of its debates and their usefulness for the future evolution of the integrated maritime policy.
Rada proto požádala Komisi, aby se zamyslela nad tím, jak by bylo možné ještě zvýšit přidanou hodnotu konference, a aby za tímto účelem připravila nová kritéria týkající se její organizace, průběhu a obsahu, která by se měla uplatnit od roku 2012.
The Council asked the Commission to reflect on how to increase even further the added value of the conference and to develop new criteria for this purpose regarding its location, organisation and content, to be applied from 2012.
Čtvrté setkání u příležitosti Evropského námořního dne se bude konat příští rok v polském Gdaňsku.
The fourth European Maritime Day will be hosted in Gdansk, Poland, next year.
Při procházkách městem Gijón si jen těžko představíte jeho průmyslovou minulost.
Strolling through Gijón, it is hard to imagine this city’s industrial past.
A přitom před třiceti lety byl Gijón proslulý svými loděnicemi a ocelářstvím.
Yet as recently as 30 years ago, Gijón was known for its shipyards and steel industry.
Průmyslový úpadek donutil město, aby přistoupilo k rozsáhlé restrukturalizaci, v rámci které došlo k opětovnému oživení jeho vztahu k moři, jak vysvětlila během workshopu věnovanému udržitelnému rozvoji pobřežních měst Paz Fernández Felguerosová, starostka města Gijónu.
Industrial decline forced it to launch a major restructuring process through which it rebuilt its relationship with the sea. Paz Fernández Felgueroso, the mayor of Gijón, made a presentation on this process at a workshop on the sustainable development of coastal cities.
V roce 1985 se tak místní úřady pustily do dlouhodobé práce na rekultivaci opuštěných prostor, zničených již zaniklým průmyslem.
In 1985, the local authorities launched a long-term project to rehabilitate run-down areas abandoned by the defunct industries.
Starou loděnici, která kdysi zakrývala celé východní části města výhled na moře, tak nahradila krásná pláž San Lorenzo, která je místními obyvateli hojně navštěvovaná.
The beautiful San Lorenzo beach, popular among large numbers of local inhabitants, replaced a former shipyard that used to mask a view of the sea from the entire eastern part of the city.
V Gijónu byla postupně vybudována infrastruktura, která dnes určuje její nové poslání námořního města – byl vybudován oceánografický institut, akvárium, centrum talasoterapie, jachtařský přístav, vědecko-technologický park… Místní hospodářská činnost se tak mohla přesunout ze sekundárního do terciárního sektoru.
Gijón gradually put in place the infrastructure that now defines its new role as a maritime city: an oceanographic institute, an aquarium, a spa, a marina, a science and technology park, etc. Local economic activity was able to shift from the secondary sector to the tertiary sector.
Díky tomuto úsilí město navázalo na svou námořní minulost, zejména zhodnotilo své architektonické bohatství, jako jsou staré rybárny a zbytky římského osídlení.
This effort sparked a renewal with the city’s maritime past, particularly with the enhancement of its architectural heritage, like the former fish shops and remains of the Roman city.
Bylo rovněž třeba nově nalézt a vybudovat čistě logistickou koncepci přístavu, společně se sousedním přístavem ve městě Avilés.
The port also had to be reinvented and develop purely logistics activities, working jointly with the neighbouring port of Avilés.
Gijón se stal základním španělským přístavem pro volně ložený pevný náklad, především uhlí, rudy a cement.
Today it is Spain’s benchmark port for solid bulk goods, mainly coal, ore and cement.
Je také výchozím a cílovým bodem námořní dálnice spojující Gijón a Nantes.
It is also the point of departure and arrival of the Gijón-Nantes motorway of the sea.
Veřejná konzultace na pomoc mořským ptákům on ie r d S t ic h ar © R
A public consultation on seabirds on ie r d S t ic h ar © R
Dalším problémovým rybářským zařízením jsou tenatové sítě.
Gillnets are another fishing gear that causes problems.
V těchto sítích se často zachytí potápiví ptáci (buřňáci, kormoráni, potáplice…), kteří se poté utopí. Dochází k tomu nejčastěji v Baltském a Severním moři.
Diving seabirds (shearwaters, cormorants, divers, etc.) get entangled in the mesh of gillnets and drown, especially in the Baltic and North Seas.
V těchto sítích umírá každoročně několik desítek tisíc hoholek ledních (Clangula hyemalis).
Tens of thousands of long-tailed ducks (Clangula hyemalis) are killed in these nets every year.
Do značné míry se to týká i kajky bělohlavé (Polysticta stelleri), která je zařazena mezi citlivé druhy.
Steller’s eider (Polysticta stelleri), listed as a vulnerable species, is also strongly affected.
Buřňák baleárský je jednou z pravidelných obětí evropských rybolovných zařízení ve Středomoří.
The Balearic shearwater is a frequent victim of European fishing gears in the Mediterranean.
Evropská komise po posouzení tohoto hodnocení navrhuje několik oblastí činnosti, na které je nutné se zaměřit.
In the light of this assessment, the European Commission proposes certain fields of action.
Za prvé by bylo vhodné, abychom se více dozvěděli o náhodných úlovcích, protože v této oblasti stále disponujeme pouze kusými údaji.
First, information on incidental catches of seabirds is patchy and needs to be improved.
Za druhé by se v určených problematických oblastech měla provést alespoň dvě z následujících možných omezujících opatření: klást vlasce v noci, zatížit vlasce, aby neplavaly po hladině, natáhnout šňůry, které by ptáky plašily, atd.
Second, in the problem areas identified, at least two mitigation measures should be implemented from among a range of possibilities: night setting of lines, weighting of lines to make them sink, streamer lines, etc.
Třetí oblastí je podpora přijetí takovýchto opatření v mezinárodních vodách v rámci regionálních organizací pro řízení rybolovu.
Third, the RFMOs should encourage the adoption of such measures in international waters.
V sítích nebo na háčcích dlouhých vlasců uvízne mnoho mořských ptáků. Evropská komise uspořádala konzultaci s veřejností a rybáři s cílem společně nalézt co nejlepší řešení tohoto problému.
Too many seabirds are caught in fishing nets or on longline hooks.The European Commission has consulted the public and fisheries stakeholders to identify the best ways to combat this phenomenon.
V roce 2011 by měl být přijat příslušný akční plán.
An action plan is expected to be adopted in 2011.
Po ukončení veřejných konzultací měla Komise k dispozici stovku příspěvků, většinou od občanů, kteří požadovali rozvoj evropského akčního plánu v této oblasti (tyto příspěvky jsou k dispozici na webových stránkách Komise).
By the end of the consultation period, the Commission had received around 100 contributions, mostly from citizens who individually called for the development of a European action plan on this subject (the contributions can be consulted on the Commission’s website).
Tyto příspěvky budou použity při studii posuzování dopadů, s přihlédnutím k výsledkům opatření doporučených pro rybáře.
These views will serve as input to an impact study, taking into account the consequences the recommended measures have on fishermen.
Tato studie bude předcházet vypracování akčního plánu na pomoc mořským ptákům.
The study will precede the drafting of an action plan on seabirds.