natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Na uvedený rozdíl odkazujeme jako na neupravený, protoženebere v potaz faktory jako vertikální segregace a segregacepodle zaměstnání ani úroveň kvalifikace. Kritériem jsou zdehodinové výdělky, částečně je tedy zhodnocen faktor plnéhonebo částečného úvazku, není zde však nijak brána v potazskutečnost, že platy za částečné úvazky jsou obecně nižší prorata?než za plné úvazky.
This measure is referred toas unadjusted because it does not take into account factors such asoccupational and vertical segregation and level of qualification.Since hourly wages are considered in this measure, the fulltime /part-time dimension is partly accounted for, but there is no adjustment made for the fact that part-time salaries are generally lowerpro ratathan fulltime salaries.
Zdroj: Eurostat, 2003.Poznámka: Genderový rozdíl v platech v neupravené podobě(tj. nezařazený do dalších souvislostí) odkazuje na nerovnost v hrubých hodinových výdělcích mužů a žen jako procentoprůměrného hrubého hodinového výdělku mužů.Napříkladtento rozdíl ve výdělcích je v České republice 26%,což je největší rozdíl ze všech zemí Enwise a znamená, že ženy v průměru za hodinu vydělají 74% výdělku mužů
Source: Eurostat, 2003.Note: The gender pay gap in unadjusted form refers to the difference between women’s and men’s gross hourly earnings as a percentage of men’s average gross hourly earnings. For example, theunadjusted pay gap at 26% in the Czech Republic, which is thewidest gap of all Enwise countries, means that on average, womenearn 74% of men’s earnings for every working hour (see also
JeštÓ pãekvapivÓjší je, že se výraznÓ nezvýšil aniprocentuální pomÓr ËásteËných úvazkê: vÓtšina žen v produktivním vÓku pracuje na plný úvazek a v prêmÓru tráví v práci jen nepatrnÓ ménÓ Ëasu nežmuži.
Differences between the individual countries as to new gender ideologyarequite substantial and can be attributed to different religious and politicalhistories - but the real outcome has been the same: women’s return to fulltime work in the family home was not only nothappening, but was evenhardly possible for economicreasons.
Jsou zde i strukturálnídêvody.
There are also structuralreasons.
Postkomunistické dÓdictví silnéhorizontální genderové segregace pracovního trhu zpêsobilo, že jsou ženyjako pracovní síla nenahraditelné.
The postcommunist legacy of strong horizontal gender segregation of the labourmarket has made women irreplaceable in the labour force.
Ženy obvykle tvoãí nÓco mezi polovinoua80 % pracovní síly (nebo ještÓ vÓtší podíl) v sektoru služeb a zdravotní péËe, v bankovnictví, pojišèovnictví a v obchodu.
Women usually comprise from about half the labour force up to 80% thereof or moreamong the employees in the services and health care sectors, in the banking and insurance industries, and in commerce.
Díky tomu, že jsou ochotnypracovat za nižší odmÓnu, vlastnÓ umožÜují, aby nÓkterá celá odvÓtví vêbec ještÓ fungovala (zdravotní sestry, uËitelky a další).
Moreover, due to theiracceptance of lower remuneration, they made it possible to keep wholesegments of work still functional (nurses, teachers and others).
StejnÓ dêležité jsouipsychologickédêvody: výzkumy ukazují, že si ženy cení zamÓstnání pro finanËní nezávislost, kterou jim pãináší, i pro možnost spoleËenských kontaktê.Není tedy snadné zodpovÓdÓt otázku, zda lze na ženy pohlížet jako na ty, kdona transformaËní proces doplatili.
Psycholog-icalreasons are important as well: research indicates that women valuehaving work for the financial independence it entails as well as the possibility of social contacts.The question whether women can be seen as the losers of the transformation processes is not simple to answer.
Míra nezaměstnanostise napãíË zemÓmi Enwise liší a neustále se také mÓní až do souËasné doby.
Unemploymentrates vary throughout the Enwise countries and have also been permanently changing intime up to now.
I v pãípadech, kdyse rozdíl mezi mírou nezamÓstnanosti u mužê a u žen nijak dramaticky neliší,byl vypozorován další genderový fenomén, totiž vÓtší flexibilitažen napracovním trhu.
But even in cases when the difference between male andfemale unemployment rates is not very dramatic, another gender phenomenon has been noticed, namely women’s greater flexibilityin thelabour market.
Znamená to napãíklad nejen to, že jsou ženy ËastÓji ochotnése rekvalifikovat Ëi mÓnit zamÓstnání (horizontálnÓ), ale i pãijmout místo podsvou úrovní kvalifikace, a pãedevším, obecnÓ vzato, pracovat za méně.To platí zejména o ménÓ kvalifikovaných profesích, kde ženy pracují za velmiubohé platy, ovšem podobné nepãimÓãené odmÓÜování žen je problémem i namanažerské úrovni.
It means for instance, a greater willingness to requalify andchange jobs (horizontally), but also to accept a position below their qualifications, and first of all, in general, to work for less.
Stále pãetrvává tradiËní praxe, že muži automaticky oËekávají lepší platy, a také se jim lepší platy nabízejí, a že ženám se nabízejínižší platy, a ony je pãijímají.
This is true for lessqualified professions where women work for pitiful salaries, but suchinadequate remuneration is also an issue at managerial level for women.
Rozdělení zaměstnanců a zaměstnankyň v Rumunsku dle platové třídy (říjen 1998)
Employees breakdown by salary group in Romania (October 1998)
5 000- 7 000 telett7 000 tisíc lei
3 500- 5 000- 5 000 7 000 thousand lei
Zdroj: výzkum NCS v Tripsa, 2003.Poznámka: 1 EUR = 38080.0 Lei – Financial Times – 15. září 2003.
Source:NCS survey in Tripsa, 2003.Note:1 K= 38080.0 Leu - Financial Times - Sept. 15, 2003
OD NÁRODNÍCH IKON K SUPERŽENÁM znovu objevuje horizontální segregacecelých odvÓtví pracovního trhu, a to z nových pãíËin: odvÓtví, která byla za komunismu feminizována,zêstala nyní souËástí ekonomicky slabšího státního sektoru (školy všech stupÜê, zdravotní péËe atd.).
Last, but not least, horizontal segregationof whole segments of thelabour market has been reproduced in the transition period for new reasons: the segments, which were feminisedunder communism, nowremained part of the economically poorer state sector (schools of all levels, health care etc.).
To opÓt znamená, že si ženy tato svá zamÓstnání udrží (konkurencev tÓchto odvÓtvích není pãíliš silná, ponÓvadž muži smÓãují do finanËnÓ atraktivnÓjších oblastí), jenže za podmínek, které lze charakterizovat jakovykoãisèovatelské a podhodnocujícíkapacitu i dovednosti žen.
And again, this means that women keep theiremployment (competition is not very intense in these sectors, for men hadleft for financially more attractive areas), but under conditions that can becharacterised as exploitative and under-evaluatingtheir capacities andskills.
Netãeba dodávat,že aËkoliv ženy nadále tvrdÓ pracují v profesionální sféãe, stále se od nich oËekává, vzhledem k postavení druhéhoživitele ve vÓtšinÓ partnerskýchvztahê, že budou zvládat i rodiËovské povinnosti, což se od jejich mužskýchkolegê zpravidla neoËekává.
Needless to add that, though women keep working hard in the professional sphere, they are nonetheless, due to their position of being thesecondbreadwinner in most partnerships, expected to accomplish theduties of parenthood not usually expected of their male colleagues.In terms of everyday life, the process of transformation during the 1990shas been gendered from the very beginning.
Pokud jde o každodenní život,byl proces transformace v prêbÓhu 90. let genderovÓ podmínÓný od samého poËátku.
Men eagerly returned to theirtraditional public and professional positions and were becoming economically and socially stronger than women.
Pro ženy byla situace složitÓjší.
For women the situation has beenmore complex.
Na jedné stranÓ se zátÓž, která na nÓ doléhala, po pádu komunismu ještÓ zvýšila.
On one hand, the burdens facing women became evengreater after the collapse of communism.
Genderová slepota stále živá?
Gender blindness still active?
Soukromé boje otázkou veřejné diskuse
Turning private struggles into a public issue
ANO, myslím si, že ženy skutečně mají stejnépříležitosti. Vždycky se sice samozřejmě najdousituace, kdy někdo s mužem a ženou jednáodlišně, to ale záleží jedině na konkrétních lidech,kterých se to týká, ne na společnosti jako celku.
YES, I think women do enjoy equal opportunities.Of course, there are always some situations, wheremen and women are dealt with differently, but theseare totally dependent on the particular peopleinvolved, not on society as a whole.
Genderové problémy nám stále připadají spíšejako soukromá záležitost (osobní nebo ženina)než celospolečenská.
We still assume gender problems to be more private(personal or woman’s own) than social.
Jde ovšem o problémspolečnosti jako celku, jak podporovat výzkumaudržitelný rozvoj, není to jen její zákonné právo,ale i její povinnost, využít veškerého lidskéhopotenciálu a mít užitek z vědeckých úspěchůcelého lidstva.
But, it is theproblem of society as a whole, how to supportresearch and sustainable development, it is not onlyits legal right, but also its duty, to utilise all humanpotential and to benefit from the scientificachievements of the whole of human kind.
Mladá estonská vědkyně (věk: 36 let, lékařství) na workshopu Enwise o mladých lidech ve vědě, Praha, duben 2003.
Estonian young female scientist (age: 36, medical sciences) at the Enwise workshop on Young scientists, Prague, April 2003.
Mladá slovenská vědkyně (věk: 35, přírodní vědy) na workshopu Enwise o mladých lidech ve vědě, Praha, duben 2003.
Slovak young female scientist (age: 35, natural science) at the Enwise workshop on Young scientists, Prague, April 2003.
Feministické hnutí v Jugoslávii různých badatelů/lek zabývajících se ženskýmistudii z celé Jugoslávie.
Feminist movements in Yugoslavia women were published from all over Yugoslavia.Moreover, the Yugoslav Sociological Associationestablished a section devoted to Women and Society.
Navíc Jugoslávskésociologické sdruženíustavilo sekci věnovanou Ženám a společnosti.
The issue of women and science was alsodebated.
Předmětem debaty byla i otázka žen ve vědě.V téže době organizovalo Meziuniverzitní centrumv Dubrovníku mezinárodníkonference i kurzy zabývající se přímo činepřímo genderovými otázkami.
In the same period, the Interuniversity Centre in Dubrovnik was organising internationalconferences and courses dealing with gender issuesdirectly or indirectly.
Tyto seminářese staly příležitostí pro vědkyně zesocialistických zemí vycestovat do zahraničí a setkat se s kolegyněmi z jiných zemí.Feministická hnutí v Jugoslávii vytvářela v krizisocialistického systému i před traumatickýmpočátkem občanských a etnických válek v90.letech alternativní politický prostor.
These seminars were theoccasion for women scientists coming from thesocialist countries to travel abroad and to meetforeigner colleagues. Feminist movements in Yugoslavia were creating an alternative politicalspacein the crisis of the socialist system and beforethe traumatic beginning of civil and ethnic wars inthe 1990s.
Institucionální i zákonnou podporu genderovérovnosti poskytl federální stát, vedle ní se všakzačala rozvíjet feministická hnutí v Záhřebu,Bělehradu a Lublani už v 70. letech.
Besides the institutional and legal support providedby the federal State for gender equality, feministmovement started to develop already in the 1970sin Zagreb, Belgrade and Ljubljana.
Feministkybyly marginalizovány, ale ne přímo zakázány, díkyskutečnosti, že Jugoslávie byla vůči Západu dostiotevřená a byla pod silným vlivem vývojovýchproudů západního myšlení.
Feminists weremarginalised, but not really forbidden, due to thefact that Yugoslavia was rather open to the West andvery much under the influence of Westernintellectual developments.
První mezinárodnífeministická konference v komunistických zemíchse uskutečnila v Bělehradě (1978), stejně jakoprvní postkomunistická feministická konference(1994).
The first internationalfeminist conference in communist countries wasorganized in Belgrade (1978), as well as the firstpost-communist feminist conference (1994).
Ženská otázka se v 80. letech stalasoučástí veřejné diskuse a vědecké debaty.
In the1980s women’s issue became part of the publicdiscourse and scientific debate.
V druhé polovině 80. let se vydávaly feministicképublikace, překlady, ale i původní feministicképráce.
In the second halfof the 1980s feminist publications, translations oreven original feminist contributions, were edited.
V tomto desetiletí také začal v Záhřebuvycházet vědecký časopis Zena, kde se tiskly texty
In this decade also a scientific journal, Zena, waspublished in Zagreb, where different researches on
am601165_016 13/03/06 12:42 Page 33 transformace znamenala zvýšené požadavkyjak na peËovatelskou roli žen(vyrovnat se s vÓtším psychologickým tlakem na Ëleny své rodiny za pãekotnÓ se mÓnících životních podmínek), tak na jejich pracovní Ëinnost (vyrovnat ses ekonomickými tÓžkostmi v rodinÓ, udržet si zamÓstnání i poté, co pãestaloplatit právo na práci).
kg407785_016 13/07/04 10:50 Page 33 greater psychological pressures on their family members under rapidlychanging life conditions) and on their working activity (to cope with economic hardships in the family, to keep their jobs after the right to workhad been eliminated).
Pãedchozí rozdÓlení rolí tak získalo nový rozmÓr. Mužise více než dãíve soustãedili na veãejný úspÓch a ženy nesly nadále zodpovÓdnost za fungování rodiny, a to i za nových podmínek a s novými tÓžkostmi.
Thus the previous division of roles acquired newdimensions - men concentrating more than before on public success,women thus bearing the responsibility of the well-being of their familiesalso under new conditions and new hardships.
Toto vše platí obzvláštÓ pro rodiny s dÓtmi a výraznÓ i pro ženy a muže, kteãísvé formativní roky strávili za tuhého komunismu, což nevyhnutelnÓ ovlivnilojejich osobnost, hodnoty, spoleËenské i pracovní organizace, atd.
All this is true in particular for families with children as well as for womenand men whose formative years were spent under the grasp of communism which inevitably influenced their personalities, values, social andprofessional organisation, etc.
Kognitivnívzorce u nejmladší generace jsou složitÓjší, ËásteËnÓ jsou ukotveny v místnígenderové kultuãe, ËásteËnÓ jsou však už nové a odlišné, reagují na zmÓnÓné spoleËenské podmínky.
Cognitive patterns of the youngest generation are more complex, being partly rooted in local gender culture, partlynew and different, responding to the changed social conditions.
Proces transformace díky mÓnící se ekonomickésituaci zjevnÓ otevãel cestu k pãíležitostem, které byly dãíve mimo rámecmožností, a hodnoty i priority lidí se mÓnily v pãímé souvislosti.
Theprocess of transformation has obviously opened up opportunities, notenjoyed before, due to the changing economic situation and people’s preferences and values have changed accordingly.
Dêsledkemtéto transformace je i generaËní propast, která vyplynula ze zmÓn zahrnujícíchširoké spektrum projevê chování a nÓkdy i hodnot, a tato propast je stále zãetelnÓjší.
As a result of this transformation, a generation gap, which has resulted in wide-ranging changes inbehaviour and sometimes in values, is increasingly evident.
Dodejme, že je zãejmé, že liberalizace ekonomiky, která ke zmÓnám ve spoleËnosti vedla, pãinesla nové pãíležitosti pãedevším mladým ženám aženám bez rodiny.
In addition, itis clear that the liberalisation of the economy, which has also led tochanges in society, has brought about new opportunities especially foryoung women and women without families.
Životní strategie mladých žen se zmÓnily, vdávají se pozdÓji a mají ménÓ dÓtí, ovšem podle prêzkumê veãejného mínÓní stále pãetrvává vyššíhodnocení rodiny a dÓtí než pracovní kariéry v rétorice i mentalitÓ spoleËnosti. ZdÓdÓný (více ménÓ unifikovaný) model, v nÓmž si ženy nemusely mezikariérou a rodinou vybírat, pãetrval a mêže být považován za pozitivní.
Young women’s life strategieshave changed, they get married later and have fewer children, but according to opinion polls, the higher value of family and children over professional career still prevails in the rhetoric and mentalities of society.The inherited (more or less unified) model, in which women were usednot to have to choose between career and family, has persisted and can beregarded as positive.
ZároveÜ však dramaticky roste diferenciacemezi ženskou populací.
At the same time, social differentiationamong thefemale population is dramatically growing.
Podle nÓkterých sociologê/žek se objevuje trend, kdy věka vzdělání ovlivÜuje ekonomické
According to some sociologists, the influence of ageand educationon economic status tends to be
První náznaky pochopení … (I)
Starting to understand… (I)
První náznaky pochopení… (II)
Starting to understand… (II)
V novém zaměstnání jsem se také začalazabývat problémy žen.
In the new job, I also began dealing with women’sissues.
Za komunismu tytoproblémy jakoby neexistovaly a mě nikdy dříveani nenapadlo se nad nimi zamyslet.
Under communism, women’s issues werean absent topic and I never got the idea to eventhink about them.
Otevřenízemě však přineslo ze zahraničí nové podněty a já si brzy uvědomila, o jak důležité problémy sejedná a do jaké míry moc totalitního systémudokázala, aby lidé zapomněli uvažovat i o tom,jak každý den žijí.
Yet the opening of the countryhad brought also new impulses from abroad and I soon realised how important an issue this is andhow the power of totalitarian system was able to letpeople forget to reflect even upon their everydaylives.
Považovala jsem i za svouprofesionální povinnost tento naléhavý dluh vůčigenderové problematice dohnat.
I regarded it also as my professional duty to catch up this terrible debt towards the genderproblematic.
Během posledních 15 let, kdy pracuji v řízenívýzkumu, jsem si začala příznaků genderovénerovnosti ve vědě více všímat.
However, during the last 15 years that I have beenworking in research management, I started to noticethe signs of gender inequality in science.
Občas jsemsrovnala počet mužů a žen, kteří naší organizacipředkládají návrhy mezinárodních výzkumnýchgrantů, a zjistila jsem, že je v těchto počtechšokující rozdíl.
Sometimes I compared the number of men and womensubmitting proposals to our organisation forinternational research grants and I observed thatthere was a shocking difference in numbers.
Pomalu jsem pochopila, že vevětšině institucí předkládají návrhy šéfové podsvými vlastními jmény, zatímco kolegyně ženy –které zpravidla praktickou spoluprácispartnerskými institucemi vykonávají – mají ledaprávo návrhy připravit a pak se spoluprácezúčastnit. Tato zjištění mě přiváděla stále blíž k tématu ženy a věda, až jsem se stalamaďarskou členkou Expertní skupiny Enwise.
I slowly understood that the bosses at most of theinstitutions submitted the proposals under their ownnames, while the female colleagues – who usuallyconducted the real cooperation with the partnerinstitutions – had the right to prepare the proposaland later to take part in the cooperation activities.These observations led me closer and closer to thewomen and science initiative, and finally I becamethe Hungarian member of the Enwise Expert Group.
OD NÁRODNÍCH IKON K SUPERŽENÁM postavení u ženské populace více než u mužské.
FROM NATIONAL ICONS TO SUPERWOMEN even greater among the female than among the male population.
Vzrostl také poËet tÓch, kteãído manželství nevstupují, jak mužê, tak žen, a nemanželské spoleËné soužitíse stává rodinným modelem, jemuž dává pãednost stále více lidí.
Therehas also been an increase of singles, both male and female, and cohabitation as the increasingly preferred family model.
Je však tãebazdêraznit, že spoleËnosti Enwise nejsou ještÓ ustálené: mladé ženy, které bylypãipraveny založení rodiny odložit, se stále samy sebe ptají, zda a jak je možnézvládnout kariéru i rodinu v nové, soutÓživé spoleËnosti, a zda se o tom dokážídohodnout se svými mužskými protÓjšky v situaci, kdy konzervativní názorystále pãetrvávají (více na mužské stranÓ).
It has to be stressed thatthe Enwise societies are still not yet settled: young women, who have beenso far prepared to postpone starting a family, still ask themselves whetherand how to manage both career and family is possible in the new, competitive society and whether negotiation with their male partners will bepossible, given the persistence of conservative views (more so on men’sside).
Mladé vědkyněsi tyto tÓžkosti zaËínají uvÓdomovat.
Young women scientistsstart to reflect on these hardships.
VysvÓtlení demografickýchtrendê vyžaduje dêkladnÓjší výzkum zamÓãený na kvalitativní analýzu –prozatím nelze obecné autoritativní závÓry pronášet.
The cultural impact of cognitive experience of the new generation is very much influx at present and there will be certainlya great diversity among the individual social groups and regions.
Veãejný diskurz (teorie, média, literatura, umÓní, atd.) se mÓní jen pomalu, jeho promÓnu však nelze zastavit.
The explanation of demographic trendsneeds more research focusing on qualitative analysis - for the time being,general conclusions can not yet be stated with complete authority.Public discourses (theories, media, literary, art, etc.) are changing onlyslowly, but their change can not be stopped.
Ženský aktivismuszažil obnovu ihned po pádukomunismu ve všech zemích, jichž se to týká – v Jugoslávii o nÓco dãíve.
Women’s activismexperi-enced a resurrection immediately after the collapse of communism in allof the countries concerned – in the former Yugoslavia earlier.
Nové ženské organizace se zaËaly na prvním místÓ zabývat nejvážnÓjšími sociálními problémy týkajícími se žen jako domácí násilí a násilí na ženách obecnÓ nebo diskriminace na pracovním trhu.
Newwomen’s organisations started dealing in the first place with the most serious social problems concerning women such as domestic violence and violence against women in general or with discrimination in the labour market.
V Polsku to bylo obzvláštÓ pãijetí zákona zakazujícího ukonËení tÓhotenství, co ženské organizacezmobilizovalo.
In Poland, it was especially the passage of the law prohibiting abortion that triggered the mobilisation of women’s organisations.
Ze srovnávacího hlediska je tãeba upozornit na dvÓ vÓci: historické přerušenímezi pãedkomunistickými a postkomunistickýmiženskými hnutími bylo tak dlouhé, že se postkomunistická ženská hnutí osvoupãedkomunistickou historii nemohou pãíliš opírat.
Two pointsmust be enumerated from the comparative point of view: the historicalinterruptionbetween precommunist and postcommunist women’s movements was so long that the postcommunist women’s movement can notrely much on its precommunist history.
I když pêsobí na uvÓdomÓní si vlastní historie žen jako urËitá symbolická opora, svÓt se mezitím posunuljinam. Nová vlna tedy musí zaËínat prakticky od nuly.
Though it does have some symbolic supportive affect in terms of the realisation of women’s own history,the world has moved elsewhere in the meantime.
To ovšem nijakneznamená, že by ženské organizace ve stãední a východní EvropÓ byly
That said, however, it should be noted, secondly,that the new women’s organisations are not isolated given that they receive
Právo volby
The right to choose
Brzké poučení … ze zahraničí
Learning early… from abroad
Přistoupila jsem ke změně své identity z tradičnívdané ženy na samostatnou ženu, která se samavypracovala, kterou ostatní (i když nikoliv západnífeministky) označují za feministku.
I shifted my identity from a traditional marriedwoman to a self-made woman, who is defined byothers (but not by Western colleagues) as afeminist.
Musím říci, žemoje profese, obzvláště práce v rámcigenderových studií, mi nabízí možnost pochopita, což je pro mě ještě důležitější, prohlásit, žemám právo žít bez muže a bez dětí.
I have to say that my profession, especiallymy involvement in gender studies, offers me thepossibility to understand and, what it is moreimportant for me, to claim that I have the right tolive without a man and children.
Je to můjvlastní život. Moje specializace na genderovástudia ovšem omezuje mou kariéru, brání midosáhnout na mém institutu vyšších vědeckýchfunkcí.
It is my own life.Yet my specialisation in gender studies restricts mycareer, preventing me to access to higher scientificpositions at my institute.