natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vůdčí role EU byla široce uznána účastníky bruselskékonference roku 2003 z řad výzkumné komunity,občanské společnosti,vlády a průmyslu.Bylo to dánonajevo ve formě opakovaných výzev,aby Evropskákomise experimentovala s různými modely participace a zadávala studie o řízení výzkumu
The EU’s role at the cutting edge was broadly recognised by participants from the research community,civil society,government and industry at the 2003Brussels conference.This manifested itself in the formof repeated calls for the European Commission to‘experiment’with different models for participationand to perform studies into research governance.
Jedna z pracovních skupin například doporučila,aby Evropská komise institucionalizovala participaciobčanské společnosti na řízení výzkumu,vyzkoušelarůzné modely a aktivně odpovídala na podněty ze společnosti.
We need to consultordinary people and see what theywant. We should start from thebottom-up –at sports arenas, etc.–not top-down in government buildingsand academies,” noted Camilla Modeer,Public and science department, Swedish Academy of Engineering Sciences.
„EU by mûla b˘t pfiipravena financovat
Learning from others
„EU by mûla b˘t pfiipravena financovat experimenty, experimenty, propojování a vyhodnocování propojování a vyhodnocování existujících postupÛ”, uvedl jeden z existujících postupÛ”, uvedl
“The EU should be willing to finance finance experimental experimental approaches, more net- approaches, more networking and evaluation of working and evaluation of existing
Učit se od ostatních jeden z pfiispívajících diskutérÛ.
In order to help in the design of such processes, the Commission has carried out an inventory of participatory processes across Europe and compared andcontrasted the situation in Member States and candidate countries.
pfiispívajících diskutérÛ. „Tento pfiístup
existing practices,” said one speaker.
„Tento pfiístup sdruÏující nûkolik sdruÏující nûkolik metod povede k jejich metod povede k jejich postupnému postupnému sbliÏování”.
“This multi-method approach will eventu- multi-method approach will eventually lead to a ally lead to a gradual convergence.” gradual convergence.”
sbliÏování”.
Getting to the root
Aby napomohla takovým procesům,Evropská komisepořídila seznam příkladů procesů participace v Evropě a porovnala situaci v členských státech a kandidátskýchzemích.
Platforms for the exchange of good practice, experience, know-how and ideas should be set up.This wouldhelp countries tap into the successes and failures ofother countries,such as Norway which has launchedefforts to make participatory processes more transparent and accessible to the broader public.
Je třeba názorněji ukázat,jak propojit instituce EU s místními organizacemi na národní a regionální úrovni.
How EU institutions link with grassroots organisations– through the national and regional level – needs to beshown more clearly.
Měla by být vytvořena platforma pro výměnu informací o doporučených postupech,zkušenostech,know-how anápadech.To by pomohlo jednotlivým zemím poučit se z úspěchů a chyb jiných zemí.Například Norsko zahájiloúsilí o zprůhlednění procesů participace a jejich zpřístupnění širší veřejnosti.
Promoting participatory processes will also help the Commission connect more directly with citizens,meeting its ‘science and society’mandate.
Prosazování participačního procesu také pomůže Evropské komisi vytvořit přímější vazby s občany,jejichž mandát ve věci „vědy a společnosti”tak splní.
Areas not directly related to research but which have anolder civic governance tradition may also prove usefulmining ground.Environmental policy is one area wherecivil society is closely involved,as was amply demonstrated in the recent World Summit on Sustainable Development in Johannesburg,South Africa.It waspointed out that the Aarhus Convention on public participation in environmental matters could provide someuseful guidelines for research policy-makers.
„Jedním z motivÛ komise pro tak‰irokou diskusi je seznámit se svouprací ãlenské státy a pfiistupujícízemû,” fiekl Tony Venables, fieditel ECAS.
“One motive for the Commission inconsulting so widely is to get itswork known throughout the Member States and accession countries,”said Tony Venables, director of the EU-wide civil society group ECAS.
14_ ŘÍZENÍ EVROPSKÉHO VýZKUMNÉHO PROSTORU
GOVERNANCE OF THE EUROPEAN RESEARCH AREA – GIVING
Debaty by měly začít ve fázi samotného zrodu výzkumnépolitiky.Znamená to,že Evropská komise by měla véstužší diskusi se skupinami z řad občanské společnosti jižpři tvorbě základů pro budoucí výzkum.
This consultation should begin from the very genesisof research policy.This means that the European Commission should consult with civil society groupsmore closely when laying the groundwork for futureresearch.
Důvodem nedostatečné participace je částečně také to,že Komise postrádá mechanismy pro získání zpětnévazby od občanské společnosti.Nyní však existují internetové nástroje,jako jsou například servery prointeraktivní tvorbu politiky a servery CONECCS.Typomáhají učinit rozhodování EU průhlednějším a účinnějším (viz odkazy na vnitřní straně obálky).
Insufficient participation was also partly due to the Commission lacking the mechanisms to obtain properfeedback from civil society and then to take it onboard.However,tools are now available on theinternet – such as the Interactive Policymaking and CONECCS sites – that are helping to make EU decisionmaking more transparent and efficient (see linkson inside backcover).
Skutečností stejného významu je,že veřejné orgány,které často pracují na národní a regionální úrovni,nemajísvůj hlas na evropské úrovni.
Of equal significance is the fact that civil society bodies– which often operate at the national and regionalgrass-roots level – lack a voice at European level.
„Potfiebujeme problémÛm pfiedcházet,aby se nestalo, Ïe investujemevelké peníze do v˘zkumu a pak po letech zjistíme, Ïe vefiejnostv˘sledek zavrhne,” fiekl ve skupinûjeden ze zástupcÛ nevládní organizace.
“We need to anticipate possibleproblems downstream so that we don’tinvest huge amounts of money inresearch and then find years downthe line that society rejects theoutcome,” one NGO representativetold the group.
„Pokud chce Komise participacivefiejnosti, potfiebuje nûjakézprostfiedkující struktury, které by ji se spoleãností lépe propojily. Obãanská sdruÏení jsoupfiíli‰ malá a rozpt˘lená, aby semohla fiádnû zapojit,” tvrdí Casparde Bok, profesor na utrechtské univerzitû (Nizozemí).
“If the Commission wants to haveparticipation, it needs some intermediary structures to link with thecommunity –civil society groups aretoo small and scattered to participate properly,” said Caspar de Bok, aprofessor at Utrecht University (NL).
„Nyní, kdy byly v˘zkumné programy z velké ãásti jiÏ stanoveny, voláme po vût‰ím zapojení obãanskéspoleãnosti a Ïádáme ji o schválení.
“We’re now involving civil societyafter the research agenda has beenlargely set and asking them toapprove it.
Nejsem si jist, Ïe právû toto je tím, co povaÏujeme zaparticipaci obãanské spoleãnosti,”fiekl jin˘ ze zástupcÛ nevládníchorganizací.
I’m not sure that’s whatwe mean by civil society participation,” said another NGO member.
„Obãanská spoleãnostmusí b˘t do v˘zkumného procesuzapojena od jeho poãátku.”
“Civilsociety has to be involved in theresearch process from its inception.”
Někteří se domnívají,že schopnosti občanské společnosti podílet se lze dosáhnout začleněním organizací společenského sektoru jako partnerů v projektech šestého rámcového programu,a že by Komise mohla zřídit panevropské fórum participace,které by hodnotilo strukturu a účinnost výzkumné politiky Evropské unie.
Some suggest that civil society’s participatorycapacity can be built up by involving organisationsfrom the social sector as partners in FP6 projects,andthat the Commission could set up a pan-European participatory forum to assess the structure and effect-
Přestože bylo mezi delegáty mnoho názorů,jakým způsobem přizvat zástupce občanské společnosti knávrhu,někteří doporučili,aby byl výzkum pověřen hledáním alternativních modelů participace.
Although delegates had varied views regarding howcivil society could be given a seat at the drafting table,some recommended that research could be commissioned to explore alternative models of participation.
„Potfiebujeme problémÛm
iveness of Union research policy.
Došlo k pokroku.Výrazy zájmu o výzkumné projektyzaměřené na organizace občanské společnosti jsou náznakem toho,že se evropský výzkum v tomto smyslustává obsažnější.Přes tuto skutečnost někteří popisujípolitiku výzkumu EU jako stále vylučující účast veřejnostia jiní navrhují,aby procesy definice politiky obsahovalyurčité množství „informačního lobbyingu”.
Progress has been made.Expressions of interest forresearch projects targeted at civil society organisations are an indication that European research isbecoming more inclusive. Nevertheless, some describe EU research policy as still “excluding” civil society and some suggest that the design processshould involve a fair amount of “informal lobbying”.
pfiedcházet,
possible
Nutno však říci,že tento relativní nedostatek participacenejde pouze a výhradně na vrub Komise.
However,the relative lack of participation is not thesole responsibility of the Commission.
nestalo, Ïe investujeme
that we don’t invest huge amounts of
„O v˘zkumn˘ch programech bylorozhodnuto Evropsk˘m parlamentem a Radou ministrÛ na základû návrhÛ Komise”, pfiipomíná Achilleas Mitsos, generální fieditel prov˘zkum Evropské komise.
“Research programmes have beendecided by the European Parliamentand the Council of Ministers...based on a Commission proposal,”said Achilleas Mitsos, the European Commission’s Director-General of Research.
velké peníze do v˘zkumu a pak po letech
money in
VýZKUMNÉHO
GOVERNANCE
15_ zjistíme, Ïe
15_ then find years
Zmûna postojÛ k fiízení a vytvofiení vhodného politického rámce jsou nejdÛleÏit û j‰ í azásadní úkoly, které stojí pfied úãastí vefiejnosti na evropském v˘zkumu.
Changing attitudes towards governance and creating an appropriatepolicy framework are the most crucial challenges facing civil societyparticipation in European research.
Jakmilev‰ak budou poloÏeny základy, logisticky sloÏit˘ proces naplÀování potenciálu fiízeníevropské spoleãnosti mÛÏe b˘t urychlen optimálním vyuÏitím moderních komunikaãních kanálÛ.
However, once the groundwork islaid, fulfilling the Europe’s governance potential is a logisticallycomplex process that can beboosted through the optimal use of modern communications channels. e-platforms
Virtuální řízení e-platformy
Virtual governance
Moderní technologie nám poskytují mnoho nástrojů,které umožňují tak složitý úkol,jako je přímá participaceobčanů na správě Evropy,učinit pravděpodobnějším asnáze řiditelným.
One working group at the 2003 governance conference suggested that the European Commissionshould set up research information platforms at the European level to enhance knowledge exchange oncivil society involvement.
Jedna z pracovních skupin konference o řízení v roce2003 navrhovala,aby Evropská komise zřídila naevropské úrovni informační základny pro rozšířenívýměny znalostí o participaci občanské společnosti.
Modern technology is providing many of the tools thatare making the enormously complex task of involvingcitizens more directly in European governance increasingly plausible and manageable.
Nástroje jako je Internet,které bourají tradiční překážkyv komunikaci,poskytují jedinečnou příležitost převratnézměny demokratických mechanismů.
A notable example of successful electronic platformsat the EU level was the recent launch of the ‘e-Vote’project (see p23 for link) giving tens of thousands of European citizens the opportunity to vote on numeroustopical issues.
Vynikajícím příkladem úspěšné elektronické platformyna úrovni EU je nedávné zahájení projektu tzv.e-hlasování (e-Vote,odkaz je uveden na straně 23).Projekt dává desetitisícům evropských občanů příležitosthlasovat o řadě aktuálních otázek.
By breaking down traditional barriers to communi-cation,tools such as the internet may provide aprime opportunity to revolutionise the mechanics of democracy.
Internet,ze kterého vzešly populární pojmy jako e-řízení,e-vláda a e-hlasování,spojuje veřejnost s rozhodovacímaparátem a s tvůrci politiky jako nikdy předtím.
The internet – which has seen the rise of what hasbecome popularly known as e-governance, e government and e-voting – is connecting people to the political and decisionmaking apparatus as never before.
Složitost a technický charakter řady vědeckých otázekale znamená,že Internet by měl být používán jakodoplněk a nikoli náhrada tradičních komunikačních nástrojů.V současné době mohou virtuální formy diskusesloužit jako integrovaná doplňující složka zavedených typů.
However,the complex technical nature of many scientific issues means that the internet should be usedto supplement,not replace,traditional communicationtools.At present,virtual forms of discourse can onlyserve as an integrated structural supplement to established types.
„Internet je zdrojem velkého oãekávání a nadûje, zvlá‰tû je-licílem informovat ‰irokou vefiejnostnebo s ní komunikovat,” zdÛrazÀuje zpráva IFOK.
“The internet is a source of greatexpectations and hope, especiallywhen the aim is to inform a widerpublic or interact with it,” pointsout the IFOK report.
Digitálně rozdělená společnost
A related issue of concern is the degree of internet penetration.
Spornou otázkou je stupeň rozšířenosti přístupu k Internetu.Demokracie je samozřejmě pro všechny asoučasná úroveň nepřístupnosti Internetu ve společnostije základní překážkou rozšíření tzv.e-řízení.
By definition,democracy is inclusive,making the current level of internet exclusion a fundamental constraint on the spread of e-governance.
Přestože je tento problém zvláště akutní v rozvojovýchekonomikách přistupujících a kandidátských zemí,napříč Evropou existuje spousta občanů,kteří jsou počítačově negramotní nebo postrádají přístup k Internetu.Jsou to především staří lidé,postižení asociálně znevýhodnění lidé.
Although this problem is particularly acute among theemerging economies of Accession and candidate countries, right across Europe there are many citizenswho are computer illiterate or lack access to the internet, particularly the disabled,the aged,and thesocially disadvantaged.
‰irokou vefiejno
GOVERNANCE OF THE
VýZKUMNÉHO PROSTORU
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING
OBŐANSKÉ SPOLEŐNOSTI OD LABORATOřE komunikovat,” zdÛraz
SOCIETY A KEY TO THE LAB public or intera
Hledisko veřejnosti
In the public eye
Otázky řízení společnosti by mohlo účinněji dostat dopovědomí veřejnosti jejich přenesení přímo do lidskýchdomovů,a to prostřednictvím pozornosti médií.
Training the media spotlight on governance issuescould propel them more effectively into public consciousness by beaming the issues directly intopeople’s homes.
Podle některých však toto vede k podobnému důsledkujako známá ‘hlava 22’,kdy média odmítají referovat o tématech,která nepovažují za zajímavá nebo dost‘sexy’,a přitom zájem o určité otázky lze u veřejnostivzbudit právě jen tehdy,objeví-li se v médiích.
This leads to something of a catch-22,it was remarked,in which the media refuses to cover anything it deemsas uninteresting or not ‘sexy’enough,but a certainissue may only begin to arouse public interest after ithas had media coverage.
Pracovní skupiny bruselské konference doporučily podněcovat média,aby v informování veřejnosti a zprostředkování debaty o procesu participace hrálaaktivnější roli.
Working groups at the Brussels conference recommended that the media should be encouraged to play a more active role in informing people about – and mediating in – the participatory process.
Přestože lze uznat,že média nejsou ani školou ani univerzitou,jednou z rolí veřejnoprávních médií je přinášet do debaty otázky,jako je řízení evropské společnosti,a tím pomáhat veřejnost informovat a vzdělávat.
Although conceding that the media was not a schoolor university,it is part of the role of state-owned public broadcasters, when it comes to important issues suchas governance,to help inform and educate people.
„Média by mohla b˘t v˘jimeãn˘m nástrojem pro zv˘‰ení úãasti na rozhodování”, uvedl jeden z ú ãast ní kÛ konference.
“The media could potentially be anextraordinary instrument for participation,” stated one participant.
Výrazem tohoto názoru jsou v praxi některé staniceveřejné služby,jako je britská BBC.
This view is already reflected among some publicservice broadcasters such as the UK’s BBC.
Jednou z hlavních funkcí médií v participačním procesuje podle návrhů vysvětlovat tento proces a být prostředníkem mezi různými stranami debaty,jako jsou tvůrci politiky a široká veřejnost.
One of the main functions of the media in participatory processes,it was suggested,is to hold the pro-cessto account and to mediate between the various parties, including policymakers and the general public.
„Proces roz‰ifiování forem participace bude tû Ï‰ í neÏ pouze vytvofiit pfiíleÏitost k její existenci”, napsal Greg Dyke,fieditel BBC, ve zprávû IPTS.
“The process of widening involvement... will be harder than justcreating the opportunity to participate,” wrote Greg Dyke, the BBC’s Director-General, in IPTS Report.
Nejsilnější článek
The strongest link
Poučným modelem pro vyšší míru zapojení občanů arozhodujícím pojítkem mezi státem a společností můžebýt veřejnoprávní televize.
Public television can provide an instructive model forgreater citizen involvement and a crucial link betweengovernment and society.
Vychovatelé a baviči
Educators and entertainers
Nesmíme však moc médií přeceňovat.
We must not, however, exaggerate the media’s power.
„BBC a dal‰í evropské stanicevefiejné sluÏby mají oproti témûfiv‰em ostatním organizacím lep‰ív˘chozí pozici pro vtaÏení conej‰ir‰í fiady lidí do vefiejného Ïivota obãanÛ.” doplÀuje Greg Dyke.
“The media can highlight issues butit cannot shape the form of thedebate,” said a participant.
„Média mohou vtáhnout diskutovanéotázky do centra pozornosti, ale nemohou utváfiet formu debaty”,zaznûl jeden z názorÛ na konferenci.
“The BBC and other European publicservice broadcasters may be betterplaced than almost any other organisations to provide a starting pointto encourage the widest range ofpeople to participate in civiclife,” added Greg Dyke.
Neustále rostoucí interaktivita médií – on-line fóra,hlasování apod.– rozšiřuje tradiční formy přenosu o další nástroje pro naplňování této role.
Nevertheless,as successful TV science shows illus-trate,the media can educate people and increasetheir desire to learn more about scientific issues.
Jak však úspěšné televizní pořady o vědě ukazují,média mohou lidi vzdělávat a podněcovat jejich touhudozvědět se o otázkách vědy více.
And the growing interactivity of media outlets – on-lineforums and polls,etc.– can provide broadcasterswith the instruments,in addition to their traditional transmissions, to fulfil that mediatory role.
„Média ale nejsou vzdûlávacímiústavy a mají svá vlastní mûfiítka”,poznamenal jeden úãastník debaty.
“But the media is not an educational establishment and it has its owncriteria,” one contributor noted.
„Svou schopností obousmûrné komunikace interaktivní média umoÏÀují lidem se setkávat a sdíletodborné zku‰enosti, a to dynamick˘m zpÛsobem, kter˘ mÛÏe mít opravdovéúãinky,” dále vysvûtluje Greg Dyke.
“With its power to create a two-waystreet in communication... Interactive media allow people tocome together and share expertise in a dynamic way that can have realimpact,” explained Greg Dyke.
velkého oãekávání a li cílem informovat nost nebo s ní
source of d hope, especially to inform a wider
17_ azÀuje zpráva IFOK.
17_ ract with it.”
Pohled do
Peering into
Pohled do budoucnosti budoucnosti
Peering into the future the future
Je-li na‰im cílem participace, pak musí b˘t participace hlavním tématem diskuse.
If participation is the aim, then participation should also be the name of the game.
Ve svém úsilí nacházet doporuãené postupy roz‰ifiování úãasti obãanské spoleãnosti na fiízení Evropského v˘zkumného prostoru Evropská komise vede ‰irokou diskusi se zainteresovan˘mi stranami. Zde je nûkolik doporuãení pro dal‰íkroky.
In its efforts to recommend a way forward for enhancing the involvement of civil society in the governance of the European Research Area, the Commission consulted widelyamong the various stakeholders.Here are a few suggestions forfurther steps.
a regionální úrovni) úsilí na definici a implementaci minimálních standardů veřejné diskuse a participačníhoprocesu.
systematically international developments relevantto European research.
Evropská komise začala na konci roku 2002 studií,ve které shromáždila informace od mezinárodní sítěexpertů v souvislosti s názory mezinárodního paneluznámých odborníků angažovaných v účasti občanskéspolečnosti.
The European Commission started the ball rolling atthe end of 2002 with a study gathering input from aninternational network of experts and subjecting it topeer review by an international panel of renownedpractitioners involved in civil society participation.
Různá oddělení Komise (Directorates-General,DGs)nashromáždila o problému participace velké množstvíodborných znalostí a zkušeností.Měl by být ustanovennenákladný vnitřní mechanismus,který by sloužil ke sdílení tohoto know-how pomocí pracovních skupin a workshopů a umožňoval společné vzdělávání.Měl by rovněž podporovat změnu kultury uvnitř Komise.
Follow up is an important component of the knowledge-building process.In order to create more of anincentive for the EU to invest in civil society participa-tion,the Commission needs benchmarks for measuringits participatory activities.Such evaluation exerciseswill help to orient the Commission (and public administrations at the national and regional level) in its effortsto define and implement minimum standards for publicconsultation and participatory processes.
V polovině roku 2003 se v Bruselu odehrála konference,na které se setkali zástupci hlavních zainteresovanýchstran – veřejných organizací,výzkumných institutů,státu a průmyslu – a připravili závěrečnou zprávu a závěry.
The mid-2003 Brussels conference,which broughttogether representatives of the major stakeholders – civil society organisations, research institutes, governments and industry – informed the preparation of the final report and its conclusions.
Z tohoto procesu vzešla řada doporučení,která byla Evropskou komisí dále analyzována a zpřesňována,aby mohl vzniknout plán dalšího postupu.Návrhy Komise pro další práci se točí kolem čtyř hlavních témat :rozšiřování znalostí,utváření kultury participace,začlenění participace do tvorby politiky,a formováníprávního rámce.
This process produced a number of recommendations which were further analysed and refined by the Commission to come up with a proposed game plan.The Commission’s proposals for future action revolvearound four main themes:enhancing knowledge,shaping a participatory culture,integrating participation into policy-making,and forging a legal framework.
Rozšiřování znalostí o participaci na řízení Evropského výzkumného prostoru
Enhancing knowledge on participation in ERA
Jak může Evropa dosáhnout vyšší schopnosti svých politických mechanismů zapojit občanskou společnost?
How can Europe boost the capacity of its policymaking mechanisms to involve civil society?
Především pomocí znalostí !
Firstly,through knowledge!
Protože efektivní výměnaznalostí je klíčem k úspěšné participaci,měla by být zřízena ‘virtuální Evropská vzdělávací společnost,kteráby poskytovala školení individuálně zaměřená na každouskupinu zúčastněných stran.Vzdělávací společnost bymohla sloužit jako inovativní školicí a vzdělávací prostor a jakýsi virtuální ‘výzkumný tým’.Přestože by pracovalana úrovni EU,v ohnisku jejího zájmu by byly potřeby rozdílných skupin a členských států.Měl by vzniknoutglobální monitorovací systém,který by systematickymapoval mezinárodní vývoj ve vztahu k evropskémuvýzkumu.
Since effective knowledgeexchange is key to successful participation,a ‘virtual European academy’should be set up to providetraining that is individually designed for each stakeholder group.The academy could operate as aninnovative teaching and training area and a virtual ‘think-tank’. Although it should be run at EU level,its focus would encompass the requirements of different target groups and Member States.A globalmonitoring system should be set in place to screen