natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zdroj: ECB.Poznámka: Sazba pro hlavní refinanční operace je sazba použitelná pro tendry s fixní sazbou na operace vypořádané před 20. červnem2000. Po tomto datu sazba představuje minimální nabídkovou sazbu použitelnou pro tendry s variabilní sazbou.
Source: ECB.Note: The rate for main refinancing operations is the rate applicable to fixed rate tenders for operations settled before 28 June 2000.Thereafter, the rate reflects the minimum bid rate applicable to variable rate tenders.
optimismus ohledně hospodářského růstu.Reálný HDPse mezičtvrtletně v první poloviněroku zvýšil v průměru o 0,6 %, což bylanejvyšší míra růstu zaznamenaná v eurozóně odprvní poloviny roku 2000.
nurturing optimism about the outlook foreconomic growth. Real GDP grew, on average,by 0.6% quarter on quarter in the first half of theyear, the highest rate recorded in the euro areasince the first half of 2000.
Do tohoto tempa sepromítal zejména sílící export, a po delšímobdobí stagnace, také posilování soukroméspotřeby.
The momentum of therecovery mainly reflected stronger exports and,following a long period of stagnation, an initialstrengthening of private consumption.
Na tomto základě byly v červnu 2004sestaveny projekce odborníků Eurosystému,které předpokládaly růst HDPv roce 2004 v průměru mezi 1,4 % a 2,0 % a jeho zvýšení v pásmu 1,7 % až 2,7 % v roce 2005.
Againstthis background, the June 2004 Eurosystem staffprojections saw euro area real GDP growthincreasing to between 1.4% and 2.0% on averagein 2004 and rising to between 1.7% and 2.7% in2005.
Prognózymezinárodních a soukromých organizací takéodpovídaly očekáváním většího urychleníhospodářského vzestupu ve druhé polovině roku2004.
Forecasts by international and privateorganisations were also in line with expectationsof a strengthening economic upswing in thesecond half of 2004.
Meziroční růst agregátu M3 pokračoval v prvním čtvrtletí roku 2004 se sestupnoutendencí, jejíž začátek se datuje do léta roku2003.
Annual M3 growth in the first quarter of 2004continued the downward trend that began in thesummer of 2003.
Tento vývoj především odráželodeznívání dřívějších změn skladby portfolií,nebot’investoři po předchozím obdobímimořádného preferování likvidity, ježsouviselo s hospodářskou a finanční nejistotouzaznamenávanou mezi rokem 2001 a polovinouroku 2003, postupně přesouvali strukturu svýchportfolií směrem k dlouhodobějším arizikovějším finančním aktivům mimo rámecagregátu M3.
This mainly reflected theunwinding of earlier portfolio movements, asinvestors gradually shifted the structure of theirportfolios towards longerterm and riskierfinancial assets outside M3, following a periodof exceptional preference for liquidityassociated with the heightened economic andfinancial uncertainty observed between 2001and mid-2003.
Přes pozorovaný obrat ve vývojiagregátu M3 k normálu přetrvával v eurozóněvýznamně větší objem likvidity, než bylozapotřebí pro financování neinflačníhohospodářského růstu.
Notwithstanding the normalisationobserved in M3 growth, significantly moreliquidity remained in the euro area than wasneeded to finance non-inflationary economicgrowth.
Plynula z toho sicenutnost pozorně sledovat rizika proinflačníhovývoje nad rámec cenové stability, nicméně přibilancování Rada guvernérů vyhodnotila výhledcenové stability v prvním čtvrtletí roku 2004jakožto příznivý.
While this implied that upside risks toprice stability had to be carefully monitored, onbalance, the Governing Council assessed theoutlook for price stability as being favourable inthe first quarter of 2004.
Prudký nárůst cen ropy vyvíjel značnékrátkodobé tlaky na růst spotřebitelských cen s výrazným dopadem na inflaci.
The surge in oil prices exerted considerableshort-term upward pressures on consumer pricesand had a sizeable effect on inflation.
Meziroční mírainflace měřená HICPve druhém čtvrtletí 2004opět vzrostla, zčásti také v důsledku růsturegulovaných cen a nepřímých daní. Přivyhodnocování cenových trendů vestřednědobém výhledu zaujala Rada guvernérůstanovisko, že inflační tlaky pravděpodobnězůstanou omezeny, zvláště vzhledem k útlumupodmínek na trhu práce a očekávání, žezvyšování mezd bude probíhat mírně, v kontextu postupného zlepšování trhů práce apostupného nabývání tempa hospodářskéhooživení.
Annual HICP inflation rates rose again in the secondquarter of 2004, partly as a result of risesin administered prices and indirect taxes.However, when assessing price trends over themedium term, the Governing Council took theview that inflationary pressures were likely toremain contained, particularly given thesubdued labour market conditions and theexpectation that wage increases would remainmoderate in the context of only graduallyimproving labour markets and the gradual paceof the economic recovery.
Tento pohled je v souladu s projekcemiodborníků Eurosystému z června 2004, kteréočekávaly meziroční inflaci měřenou HICPv roce 2004 v pásmu 1,9 % až 2,3 % a v roce2005 v pásmu 1,1 % až 2,3 %, a odpovídáprognózám mezinárodních a soukromýchorganizací.
These views were inline with the June 2004 Eurosystem staffprojections, which put average annual HICPinflation at between 1.9% and 2.3% in 2004 andbetween 1.1% and 2.3% in 2005, and consistentwith forecasts by international and privateorganisations.
Ve vztahu k těmto projekcím bylanicméně zjištěna některá proinflační rizikavyplývající z vývoje cen ropy, z nejistotytýkající se nepřímých daní a regulovaných cen,a dále ze sekundárních dopadů chování v oblasti tvorby mezd a cen.
However, some upside risks tothese projections, stemming from oil pricedevelopments, uncertainty surrounding changesin indirect taxes and administered prices, andpotential secondround effects via wage andprice-setting behaviour, were identified.
Kromě tohostřednědobá až dlouhodobá inflační očekávánína finančních trzích v tomto období poněkudvzrůstala.
Inaddition, medium to longerterm inflationexpectations in financial markets increasedsomewhat in this period.
Hospodářský vývoj ve druhém čtvrtletí roku2004 naznačoval dva možné protichůdnéscénáře.
Economic developments in the second quarterof 2004 suggested two possible opposingscenarios.
Na jedné straně dostupné údajeukazovaly na pokračující silný růst globálníekonomiky a příznivý obraz exportní dynamikyeurozóny.
On the one hand, the data availablepointed to continued robust growth in the globaleconomy and a very favourable picture foreuro area exports.
Na druhé straně začaly od koncebřezna 2004 výrazně stoupat ceny ropy, kterépostupně vyústily v sílící rizika, že další oživeníbude oslabováno.
On the other hand, oil pricesstarted to increase markedly after March 2004,gradually posing stronger downside risks to theongoing recovery.
Celkově během druhéhočtvrtletí převážil první scénář a hospodářskéukazatele stále více potvrzovaly, že oživenínabírá na tempu.
Overall, as the second quarterproceeded, the former scenario prevailed andeconomic indicators increasingly confirmed thatthe recovery was gaining momentum.
Do konce druhého čtvrtletízveřejňované údaje skutečně indikovaly, žehospodářské oživení, pozorované v eurozóně v první polovině roku 2004, je jednoznačnější,než se soudilo v prvopočátku, což přiživovalo
Indeed, bythe end of the second quarter, data releasesindicated that the economic recovery seen in theeuro area in the first half of 2004 had been morepronounced than previously expected, thus
Meziroční míra růstu agregátu M3 si ve druhémčtvrtletí roku 2004 dále uchovávala sestupnou
ECB Annual Report 2004
rovnováha rizik zůstala nakloněna proinflačnímtlakům.
However, the balance of risks to theseprojections remained tilted to the upside.
Rizika se týkala zejména vývoje cenropy, nejistoty ve spojitosti s dalším růstemnepřímých daní a regulovaných cen a taképotenciálních sekundárních účinků chování přitvorbě mezd a cen.
Risksrelated mainly to developments in oil prices,uncertainty about further increases in indirecttaxes and administered prices, and potentialsecond-round effects in wage and price-settingbehaviour.
Tentoproces však postupoval dosti pomalu a růstagregátu M3 zůstával poměrně značný, a to ivzhledem ke stimulačnímu efektu nízkýchúrokových sazeb na poptávku po likvidníchaktivech.
quarter of 2004, reflecting a furthernormalisation of the portfolio behaviourof holders of money.
Rada guvernérů proto zůstalaznepokojena vytrvale vysokou nadměrnoulikviditou v eurozóně, která by v případěhospodářské konjunktury mohla vestřednědobém výhledu vyvolat inflační tlaky.
Nonetheless, thisnormalisation process proceeded ratherslowly and M3 growth remained relativelyhigh, due also to the stimulative effect oflow interest rates on demand for liquid assets.The Governing Council therefore remainedconcerned about the persistently high excessliquidity in the euro area, which, in aneconomic upswing, could lead to inflationarypressures over the medium term.
Taková rizika byla také ve zvýšené mířesignalizována měnovou analýzou ECB.
Such risks were also increasingly signalled bythe ECB’s monetary analysis.
Vývojagregátu M3, jmenovitě jeho likvidnějšíchsložek, měl v druhé polovině roku 2004vzestupný trend, vyvolaný trvale nízkýmiúrokovými sazbami, který převládl nadsestupným trendem, plynoucím z normalizacerozhodování o skladbě portfolií.
In the secondhalf of 2004 the upward impact on M3 growth– particularly its more liquid components –from continued low interest rates came topredominate over the gradual downwardimpact stemming from the normalisation ofportfolio behaviour.
K nízkýmúrokovým sazbám také přispívala poptávkasoukromého sektoru po úvěrech.
Low interest rates alsofurther fuelled private sector demand forcredit.
Zejménapoptávka po úvěrech na nákup domů vzrostlaještě výše nad svou již značnou úroveň, apřispívala tak k silné cenové dynamicenemovitostí v některých zemích eurozóny.
In particular, demand for loans for housepurchase increased from already robust levels,contributing to the strong house price dynamicsin several euro area countries.
Radaguvernérů v této souvislosti konstatovala, žetrvale vysoce nadměrná likvidita a silný růstúvěrů nejsou chápány pouze jako rizikazvyšování inflace nad úroveň cenové stability,nýbrž i jako potenciální zdroj neudržitelnéhozvyšování cen aktiv, zejména na trzíchnemovitostí.
In this context,the Governing Council noted that persistentlyhigh excess liquidity and strong credit growthwere regarded not only as upside risks toprice stability but also as a possible sourceof unsustainable asset price increases,particularly in property markets.
Na začátku roku 2005 se tatosituace zásadně nezměnila.
In early 2005this picture did not fundamentally change.
Pokračoval silnýměnový růst probíhající od poloviny roku 2004a v eurozóně zůstal mnohem větší objemlikvidity, než bylo zapotřebí k financováníneinflačního růstu.
Thestrong monetary growth seen since mid-2004continued and significantly more liquidityremained in the euro area than was needed tofinance non-inflationary growth.
Přestože se hlavní scénář průběžného oživeníběhem druhé poloviny roku 2004 v podstatěnezměnil, bylo stále zřejmější, že oživeníaktivity eurozóny bude pokračovat poněkudmírnějším tempem, než se předpokládalo.
While the main scenario of an ongoingrecovery did not fundamentally change overthe second half of 2004, it became increasinglyapparent that the recovery in euro area activitywould proceed at a somewhat more moderatepace than anticipated.
Tentovývoj vyplýval hlavně z dočasného zpomalenísvětového hospodářského růstu, dalšíhopodstatného zvyšování cen ropy ve třetímčtvrtletí a markantního posílení eura ve čtvrtémčtvrtletí.
This developmentstemmed mainly from a temporary decelerationin world economic growth, a further substantialincrease in oil prices in the third quarter and amarked appreciation of the euro in the fourthquarter.
Údaje ve druhém pololetí skutečněpotvrdily, že dopad vyšších cen ropy se šíří dálea tlumí růst poptávky uvnitř i vně eurozóny.Růst reálného HDPv eurozóně dosáhl ve třetíma čtvrtém čtvrtletí roku 2004 mezičtvrtletněpouze 0,2 %.
Indeed, in the course of the second halfof the year, data confirmed that the impact ofhigher oil prices had continued to unfold,dampening the growth in demand both insideand outside the euro area.
Projekce odborníků Eurosystémuzveřejněné v prosinci 2004 předpokládaly v roce 2005 růst reálného HDPv pásmu 1,4 %až 2,4 % a v roce 2006 v pásmu 1,7 % až 2,7 %.Kromě toho Rada guvernérů zdůraznila, že utěchto projekcí existují rizika slabšího růstuoproti projekcím, které souvisejí s potenciálněnepříznivým vývojem na trhu ropy.
Real GDP growth inthe euro area was only 0.2% quarter on quarterin the third and fourth quarters of 2004.The Eurosystem staff projections published in December 2004 pointed to real GDP growth ofbetween 1.4% and 2.4% in 2005 and between1.7% and 2.7% in 2006. In addition, the Governing Council stressed that there weredownside risks to these projections, linked topotential unfavourable developments in the oilmarket.
Celkově Rada guvernérů ve druhé polovině roku2004 a na začátku roku 2005 vyjádřila zvýšenéobavy z nepříznivého krátkodobého vývojeinflace.
With respect to price developments, over thesecond half of 2004 annual HICP inflation ratescontinued to hover somewhat above 2%,mainly as a result of rising oil prices.
Zároveň konstatovala, že neexistujížádné příznaky kumulování domácíchinflačních tlaků.
However,there were no indications of stronger domesticinflationary pressures building up.
Na tomto základě byly klíčovéúrokové sazby ECB udržovány po uvedenéobdobí beze změn. Rada guvernérů nicménězdůraznila, že je nezbytné nadále bděle sledovatcelou řadu rizik růstu inflace ve střednědobémhorizontu.
Wageincreases had remained subdued since the lastquarter of 2003, a trend that was expected tocontinue in the context of ongoing moderategrowth and continued labour market weakness.
Pokud jde o vývoj cen, meziroční míra inflaceměřená HICPse v druhé polovině roku i nadáleudržovala nad 2 %, především v důsledkurostoucích cen ropy.
Overall, in the second half of 2004 and early2005, the Governing Council expressedincreasing concern about adverse short-terminflation developments.
Neexistovaly však žádnépříznaky posilování domácích inflačních tlaků Růst mezd zůstával od posledního čtvrtletí roku2003 utlumený.
At the same time, itnoted that there were no indications thatdomestic inflationary pressures were buildingup.
Očekávalo se, že tento trendbude přetrvávat i v rámci průběžného mírnéhorůstu a pokračující strnulosti na trhu práce.
Against this background, the key ECBinterest rates were kept unchanged throughoutthis period.
Z tohoto základu vycházely projekce odborníků Eurosystému v prosinci 2004, kterépředpokládají meziroční nárůst měřený HICPv roce 2005 v pásmu 1,5 % až 2,5 % a v roce2006 v pásmu 1,0 % až 2,2 %. Přitom ovšem
However, the Governing Councilstressed that a number of upside risks to pricestability over the medium term requiredcontinued vigilance.
2MĚNOVÝ, FINANČNÍ A EKONOMICKÝ VÝVOJ
2MONETARY, FINANCIALANDECONOMICDEVELOPMENTS
GLOBÁLNÍ MAKROEKONOMICKÉ PROSTŘEDÍ
Chart2 Maindevelopmentsin majorindustrialisedeconomies
Graf2 Hlavní ukazatele vývoje ve významných průmyslových zemích eurozóna USA Japonsko
2.1THE GLOBAL MACROECONOMICENVIRONMENT euro area United States Japan
(meziroční změny v %; čtvrtletní údaje)
(annual percentage changes; quarterly data)
(meziroční změny v %; měsíční údaje)
(annual percentage changes; monthly data)
Zdroje: Národní údaje, BIS, Eurostat a výpočty ECB.1) Pro eurozónu jsou použity údaje Eurostatu.
Thesignificant increase in oil prices, whichreached a peak in October 2004, exerted anadditional dampening influence.
robustní spotřebou domácností a investicemipodniků (zejména do zařízení a softwaru),zatímco příspěvek čistého vývozu byl negativní.
Sources: National data, BIS, Eurostat and ECB calculations.1) Eurostat data are used for the euro area; for the United States and Japan national data are used.
Pokračující rychlý růst ve Spojených státech (vesrovnání s některými jejich obchodnímipartnery) přispíval k dalšímu prohlubováníschodku amerického běžného účtu, což spolu s nejistotami ohledně budoucí fiskální politikyrozdmýchávalo obavy trhu z udržitelnostiglobálních nerovnováh.
Continued robust growth in the United States(compared with some of its trading partners)contributed to a further widening of the UScurrent account deficit.
Zčásti v reakci na tytoobavy zakoušel americký dolar v posledníchměsících roku poměrně razantní depreciaci.
This, together with theuncertainties surrounding the country’s fiscalpolicy outlook, rekindled market concernsabout the sustainability of global imbalances.Partly reflecting these concerns, the USdollar experienced a relatively broad-baseddepreciation in the last months of the year.
Ve Spojených státech pokračoval v roce 2004rychlý hospodářský růst: reálný HDPvzrostl zacelý rok o 4,4 % (podle předběžných odhadů).Tento rozvoj současně přispěl k dlouhoočekávanému zlepšení na trhu práce.
In the United States, economic growthcontinued at a generally brisk pace in 2004, with real GDP increasing by 4.4% for theyear as a whole (according to preliminaryestimates).
Růst soukromé spotřeby zůstával po většinuroku stabilní.
This expansion also broadenedfurther to encompass the long-awaitedimprovement in the labour market.
Byl výsledkem příznivéhopůsobení makroekonomické politikypřizpůsobení, značného růstu cen bytovýchnemovitostí, a významného zlepšeníregistrované zaměstnanosti. Přestože se růst
Growth inreal GDP was supported by continued strengthin household consumption and businessinvestment (particularly on equipment andsoftware), while net trade made a negativecontribution to growth.
Vzestupné cenové tlaky však zůstávaly poměrněumírněné, a to díky pokračujícímu silnémurůstu produktivity, zejména v první poloviněroku, i v důsledku jen omezeného přenosudepreciace amerického dolaru dospotřebitelských cen.
Upwardprice pressures, however, remained relativelymoderate owing to a gradual absorption oflabour market slack, continued strongproductivity growth and only a limited passthrough of the depreciation of the US dollarinto consumer prices.
S tím souvisí i skutečnost,že úroveň dlouhodobých inflačních očekávánízjištěná průzkumem a pociťovaná trhemzůstávala hodně nízká, a to i přes mírné zvýšenív případě trhu.
Accordingly, surveybased and market measures of longer-terminflation expectations remained contained,despite a moderate rise in the latter.
zaměstnanosti po několika nepříznivých letechteprve zotavoval, tlaky na růst mezd zůstávalycelkově slabé, hlavně v důsledku přetrvávajícíochablosti trhu práce.
Although employment growthpicked up after several years of weakness,upward pressures on wages remained generallycontained owing mostly to remaining slack inthe labour market.
Utlumený růst mzdovýchnákladů v kombinaci s vysokými cenami ropypřispěl ve druhém pololetí 2004 k omezovánírůstu reálných disponibilních příjmů, což pakpři absenci jednorázového přílivu příjmů z mimořádně vysoké výplaty dividend v prosinci vedlo k ještě výraznějšímu snižovánímíry úspor domácností.
Subdued growth in labourcosts, combined with high oil prices,contributed to restraining underlying growth inreal disposable income in the second half of2004. In the absence of a one-off boost toincome coming from an extraordinary largedividend payment in December, this wouldhave pushed down the personal saving rate stillfurther.
Zároveň s tím vzrostlana historické maximum zadluženost domácnostívyjádřená podílem na disponibilním příjmu v roce 2004.
At the same time, household debt roseto a historically high level as a proportion ofdisposable income in 2004.
Podnikatelské investice rostly v roce 2004velmi rychle: rozhodující byl přitom růstinvestic do zařízení a softwaru. K jejich růstupřispěly příznivé podmínky financování,dočasné fiskální pobídky a také nízké stavyzásob spolu se silnou poptávkou.
Business investment grew vigorously in 2004,led by increased investment in equipment andsoftware, in an environment of favourablefinancing conditions, temporary fiscalincentives and low levels of inventoriesaccompanied by strong demand.
Přestože vyššíceny ropy přispívaly ke zvyšování cen surovin,udržovala se ziskovost podniků na velmi dobréúrovni.
Althoughhigher oil prices contributed to an increasein the cost of raw materials, corporateprofitability remained strong.
Částečně v reakci na zlepšování trhupráce se růst produktivity během roku 2004zpomaloval, přesto za celý rok zůstal poměrněsilný.
Partly reflectingthe improvement in the labour market,productivity growth declined during 2004,although it still remained relatively strong forthe year as a whole.
Po období historického minima úrokových měr Federální výbor pro volný trh (FOMC)Federálního rezervního systému zvýšil v roce2004 cíl pro sazbu federálních fondů o 125bazických bodů.
Following a period of historically low interestrates, the Federal Open Market Committee(FOMC) of the Federal Reserve Systemincreased the federal funds rate target by125 basis points in 2004.
Toto zvyšování bylo zahájenov červnu 2004 a proběhlo v pěti postupnýchkrocích vždy po 25 bazických bodech, které dokonce roku dovedly cíl pro sazbu federálníchfondů k hodnotě 2,25 % (hodnota 2,5 % byladosažena počátkem února 2005).
This increase wascarried out in five successive 25 basis pointsteps beginning in June 2004, which broughtthe target for the federal funds rate to 2.25% bythe end of the year (in early February 2005 itreached 2.5%).
Ačkoliv FOMC konstatoval, že politika přizpůsobení bymohla být ukončena tempem, kterépravděpodobně bude umírněné, zdůraznil, žebude na změny ekonomických prognóz reagovatv potřebném čase a potřebným způsobem tak,aby plnil svou povinnost udržovat cenovoustabilitu.
While the FOMC noted thatpolicy accommodation could be removed at apace that was likely to be measured, itunderlined that it would respond to changes ineconomic prospects as and when needed inorder to fulfil its obligation to maintain pricestability.
Pokud jde o fiskální politiku, schodekrozpočtu federální vlády se ve fiskálním roce2004 přes oživení ekonomické aktivityprohloubil na 3,6 % HDP.
With respect to fiscal policy, thefederal government budget deficit worsened to3.6% of GDP in the fiscal year 2004, despite thepick-up in economic activity.
Poměr schodku běžnéhoúčtu USAk HDPvzrostl na historickémaximum. Vreálném vyjádření růst dovozunadále předstihoval růst vývozu, a to přeskumulativní depreciaci dolaru od počátku roku2002, jelikož silná domácí poptávka ve Spojených státech významně předstihovaladomácí poptávku hlavních obchodních partnerů.Související domácí nerovnováha investic aúspor odrážela pokračující čerpání úsporveřejným sektorem a historicky nejnižší míruúspor obyvatelstva.
The external balance of the United Statescontinued to deteriorate in 2004, with the UStrade and current account deficit rising tohistorically high levels as a proportion of GDP.In real terms, growth in imports continued tooutpace that of exports despite the cumulativedepreciation of the US dollar since early2002, as strong domestic demand in the United States significantly outpaced that of majortrading partners.
Ke změně sestupného trendu z posledních několika let došlo i u inflace bezpotravin a energií, která se zvýšila na 2,2 %.
The related domestic saving/investment imbalance reflected continuedpublic sector dissaving and a historically lowpersonal saving rate.
Hospodářské oživení japonské ekonomikyztrácelo v průběhu roku 2004 na síle.
In Japan, the economic recovery lostmomentum in the course of 2004.
Po silnémrůstu v prvním čtvrtletí se jeho tempo po zbytekroku významně zpomalovalo.
Following astrong expansion in the first quarter of the year,economic activity significantly deceleratedthroughout the rest of 2004.
Toto zpomaleníekonomické aktivity odráželo zejména sníženíveřejných výdajů a slábnoucí soukromoudomácí poptávku, jakož i zmírňování dynamikyvývozu.
This decelerationin economic activity particularly reflectedlower public spending and weakening privatedomestic demand, as well as a moderation inthe dynamics of exports.
Přesto bylo meziroční tempo růstureálného HDPvlivem srovnávací základny adíky silnému růstu v prvním čtvrtletí nejvyššíod roku 1996 (2,6 %).
Nevertheless, as aresult of base effects and the strong firstquarter, in 2004 annual real GDP growth roseto its highest rate since 1996 (2.6%).