natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cílem tohoto výzkumu je měřit výkon žáků čtvrtého ročníku primárního vzdělávání v porozumění psanému textu.
The aim of this survey is to measure the performance levels of pupils in reading comprehension, in the fourth year of primary education.
Ve většině zemí je těmto žákům 9 nebo 10 let.
In the majority of countries these pupils are aged 9 or 10.
Ze zemí, které se účastní programu Socrates, se na sběru dat nepodílela Belgie, Dánsko, Španělsko, Irsko, Lucembursko, Rakousko, Portugalsko, Finsko, Spojené království (Wales a Severní Irsko), Lichtenštejnsko, Estonsko, Malta a Polsko.
Among the countries covered by the SOCRATES Programme, Belgium, Denmark, Spain, Ireland, Luxembourg, Austria, Portugal, Finland, the United Kingdom (Wales and Northern Ireland), Liechtenstein, Estonia, Malta and Poland did not take part in the data collection.
Kromě měření výsledků vzdělávání (pomocí testů ze čtení) výzkum zahrnoval i dotazníky pro žáky, jejich rodiče, učitele a ředitele škol ke zjištění proměnných, jež souvisejí s rodinnými poměry a s podmínkami v dané škole a mohou pomoci dosažené výsledky objasnit.
In addition to measurements of outcome (tests in reading), the survey includes questionnaires for pupils, their parents, teachers and school heads, which are intended to identify variables linked to family and school circumstances that may help explain the findings among pupils.
Právě dotazník určený žákům se využil pro sestrojení ukazatele v této publikaci.
It is the questionnaire for pupils that has been used to prepare the indicator in the present publication.
Výzkum je založen na reprezentativních vzorcích čtvrtých ročníků primárního vzdělávání.
The survey is based on representative samples of fourth-year classes in primary school.
To probíhá ve školách, jež mohou zahrnovat více nebo méně ročníků.
These classes are given in schools able to offer provision lasting a greater or lesser number of years.
Další poznámky k výzkumu PISA a PIRLS
Further observations on PISA and PIRLS
Jestliže počet respondentů obecně nebo počet odpovědí na jednu konkrétní otázku nebyl dostatečně vysoký na to, aby zajistil, že získaná data budou skutečně reprezentativní, diagramy a obrázky tyto údaje nezachycují.
Where the number of replies to the surveys in general, or to one particular question, is insufficient to ensure that the data are truly representative, the latter are not shown in the Figures.
V případě Nizozemska, kde poměrně velké procento subjektů na otázky položené v rámci výzkumu PISA 2000 neodpovědělo, nejsou příslušné údaje uvedeny v diagramech a obrázcích, ale v doplňující poznámce pod nimi.
In the case of the Netherlands, in which the proportion of those who did not reply to the PISA 2000 survey is relatively high, the data are not given in the Figures, but in an additional note under them.
Je třeba si uvědomit, že výzkum, který v této zemi proběhl po zveřejnění výsledků PISA, prokázal, že vzorek byl navzdory nízkému počtu respondentů reprezentativní.
It should be noted that a study carried out in this country after publication of the PISA findings showed that, despite its low rate of response, the sample remained representative.
Statistické nástroje
Statistical Tools
Standardní chyba: Standardní chyba odpovídá směrodatné odchylce parametru základního souboru zkoumaného na náhodně vybraném vzorku.
Standard error: The standard error corresponds to the standard deviation of the sampling distribution of a population parameter.
Vyjadřuje míru neurčitosti hodnoty parametru, která byla vyvozena ze vzorku.
It is a measure of the degree of uncertainty associated with the estimate of a population parameter inferred from a sample.
Právě náhodnost výběrového procesu způsobuje, že při výběru jiného vzorku by se vyvodily více nebo méně odlišné výsledky.
Indeed, due to the randomness of the sampling procedure, one could have obtained a different sample from which more or less different results could have been inferred.
Dejme tomu, že na základě zvoleného vzorku je hodnota průměru 10 a že standardní chyba spjatá s tímto výpočtem má hodnotu 2.
Suppose that, based on a given sample, the estimated population average were 10 and the standard error associated with this sample estimate were two units.
Z toho můžeme s 95% jistotou vyvodit závěr, že průměrná hodnota pro celý soubor se nachází mezi (10 – 2 standardní chyby) a (10 + 2 standardní chyby), tj. mezi 6 a 14.
One could then infer with 95 % confidence that the population average must lie between 10 plus and 10 minus two standard deviations, i.e. between 6 and 14.
Údaje v tabulkách, které obsahují standardní chyby, jsou převzaty z databází PISA a PIRLS. Tyto tabulky jsou uvedeny v příloze 3.
The tables containing the standard errors in each Figure derived from PISA and PIRLS sources are shown in annexe 3.
PTÍLOHY
ANNEXES
Postavení vzdělávání typu CLIL a nabídka jazyků v primárníma a sekundárním vzdělávání, 2002/03
Status of CLIL type provision and languages on offer in primary and general secondary education, 2002/03
Hlavní autochtonní jazyky, které se vyučují v rámci evropských vzdělávacích systémů, 2002/03
Main indigenous languages taught in European education systems, 2002/03
Přehledy údajů z tabulek se standardní chybou
Tables of data by Figure with standard error
Obr. B6a a B6b: Postavení vzdělávání typu CLIL a status jazyků nabízených v primárním a všeobecném sekundárním vzdělávání, 2002/03
Figure B6a and B6b: Status of CLIL type provision and languages on offer in primary and general secondary education, 2002/03
Výuka probíhá ve dvou různých jazycích
Instruction in two different languages
Země
ISCEDLevel
Názvy příslušných jazyků
Names of the languages concerned
Organizace vzdělávání typu CLIL
Organisation of CLIL type provision
1 úřední jazyk státu + 1 neautochtonní jazyk
1 state language + 1 non-indigenous language
1 úřední jazyk státu + 1 menšinový/regionální jazyk bez statusu úředního jazyka
1 state language + 1 minority/regional language without official language status
1 úřední jazyk státu + 1 menšinový/regionální jazyk s postavením úředního jazyka
1 state language + 1 minority/regional language with official language status
1–3 němčina – angličtina / němčina – francouzština / němčina – španělština / němčina – italština / němčina – ruština
German-English / German-French / German-Spanish / German-Italian / German-Russian
1 úřední jazyk státu + 1 neautochtonní jazyk
1 state language + 1 non-indigenous language n
1 úřední jazyk státu + 1 neautochtonní jazyk španělština – angličtina
1 state language + 1 non-indigenous language
1 úřední jazyk státu + 1 menšinový/regionální jazyk se statusem úředního jazyka
1 state language + 1 minority/regional language with official language status
1 úřední jazyk státu + 1 menšinový/regionální jazyk bez statusu úředního jazyka n Typ CLIL je součástí běžného vzdělávání o Typ CLIL pouze jako pilotní projekt Neexistuje vzdělávání typu CLIL
1 state language + 1 minority/regional language without official language status
Belgie (BE de): Od 1. září 2004 se vzdělávání typu CLIL může poskytovat i na úrovni ISCED 1.
Belgium (BE de): CLIL has also been possible at ISCED level 1 since September 2004.
Česká republika: Na úrovni ISCED 2 se tento typ vzdělávání nabízí zpravidla v šestiletých gymnáziích.
Czech Republic: At ISCED level 2, this type of provision is offered solely in the six-year Gymnázium.
Tabulka uvádí ty jazyky, které se nejčastěji používají jako vyučovací jazyky v rámci vzdělávání typu CLIL.
The languages indicated are those most often used as languages of instruction in CLIL type provision.
Tabulka však nutně nemusí podávat vyčerpávající výčet všech možností.
However, they do not necessarily comprise a fully comprehensive list of all existing possibilities.
V některých zemích se vzdělávání typu CLIL nabízí na různých úrovních vzdělávání v závislosti na používaných vyučovacích jazycích.
In certain countries, the levels of education at which CLIL type provision is offered vary depending on the languages of instruction used.
Odchylky jsou označeny hvězdičkou.
Variations are indicated with an asterisk.
1 úřední jazyk státu + 1 úřední jazyk státu 1 úřední jazyk státu + 1 neautochtonní jazyk
1 state language + 1 state language 1 state language + 1 non-indigenous language
1 úřední jazyk státu + 1 menšinový/ regionální jazyk se statusem úředního jazyka n
1 state language + 1 minority/regional language with official language status
1 úřední jazyk státu + 1 neautochtonní jazyk italština – angličtina
1 state language + 1 non-indigenous language
1–3 lotyština – angličtina / lotyština – francouzština / lotyština – němčina n
Latvian-English / Latvian-French / Latvian-German
1 úřední jazyk státu + 1 menšinový/ regionální jazyk bez statusu úředního jazyka
1 state language + 1 minority/regional language without official language status
1–3 *1 a 2 lotyština – polština / lotyština – estonština / lotyština – litevština / lotyština – ukrajinština / lotyština – ruština / lotyština – běloruština*
Latvian-Polish / Latvian-Estonian / Latvian-Lithuanian / Latvian-Ukrainian / Latvian-Russian / Latvian-Belorussian*
1 úřední jazyk státu + 1 neteritoriální jazyk
1 state language + 1 non-territorial language
1 a 2 n n lotyština – romština ruština – němčina / ruština – angličtina
Latvian-Romany Russian-German / Russian-English n n
1 menšinový/regionální jazyk bez statusu úředního jazyka + 1 neautochtonní jazyk
1 state language + 1 non-indigenous language
1 úřední jazyk státu + 1 minoritní nebo regionální jazyk bez statusu úředního jazyka
1 state language + 1 minority/regional language without official language status
1 úřední jazyk státu + 1 úřední jazyk státu 1 úřední jazyk státu + 1 úřední jazyk státu 1 úřední jazyk státu + 1 neautochtonní jazyk
1 state language + 1 state language 1 state language + 1 state language 1 state language + 1 non-indigenous language n n n
1 úřední jazyk státu + 1 úřední jazyk státu 1 úřední jazyk státu + 1 neautochtonní jazyk 1 úřední jazyk státu + 1 neautochtonní jazyk
1 state language + 1 state language 1 state language + 1 non-indigenous language 1 state language + 1 non-indigenous language
1 úřední jazyk státu + 1 neteritoriální jazyk, který se uznává jako menšinový jazyk
1 state language + 1 non-territorial language recognised as a minority language
2 a 3 polština – angličtina / polština – němčina / polština – francouzština / polština – španělština / polština – italština n
Polish-English / Polish-German / Polish-French / Polish-Spanish / Polish-Italian n
1–3 polština – běloruština / polština – němčina / polština – litevština / polština – slovenština / polština – kašubština / polština – ukrajinština / polština – rusínština n
Polish-Belorussian / Polish-German / Polish-Lithuanian / Polish-Slovak / Polish-Kashubian / Polish-Ukranian / Polish-Ruthenian
1 úřední jazyk státu + 1 neteritoriální jazyk polština – romština
1 state language + 1 non-territorial language
1 n Typ CLIL je součástí běžného vzdělávání o Typ CLIL pouze jako pilotní projekt Neexistuje vzdělávání typu CLIL
1 n n CLIL type provision as part of mainstream education o CLIL type provision solely in pilot projects No CLIL type provision
Polsko: Vzdělávání typu CLIL, v jehož rámci výuka probíhá ,v jednom úředním jazyce státu + jednom autochtonním jazyce‘, se poskytuje pouze v dotovaných soukromých školách na úrovni ISCED 1.
Poland: Only in grant-aided private schools at ISCED level 1, in the case of ‘1 state language + one indigenous language’ CLIL provision.
1 úřední jazyk státu + 1 úřední jazyk státu finština – švédština
1 state language + 1 state language
1 úřední jazyk státu + 1 menšinový/regionální jazyk se statusem úředního jazyka n
1 state language + 1 minority/regional language with official language status
1–3 finština – francouzština / finština – angličtina / finština – němčina / finština – ruština
Finnish-French / Finnish-English / Finnish-German / Finnish-Russian
1 úřední jazyk státu + 1 neautochtonní jazyk
1 state language + 1 non-indigenous languages
UK – NIR n angličtina – irština
English–Irish n
1 úřední jazyk státu + 1 menšinový/regionální jazyk se statusem úředního jazyka n norština – finština
1 state language + 1 minority/regional language with official language status
1 úřední jazyk státu + 1 menšinový/regionální jazyk bez statusu úředního jazyka rumunština – maďarština / rumunština – němčina / rumunština – ukrajinština / rumunština – srbština / rumunština – slovenština / rumunština – čeština / rumunština – chorvatština n Typ CLIL je součástí běžného vzdělávání o Typ CLIL pouze jako pilotní projekt Neexistuje vzdělávání typu CLIL neexistuje
Romanian-Hungarian / Romanian-German / Romanian-Ukrainian / Romanian-Serbian / Romanian-Slovak / Romanian-Czech / Romanian-Croatian n CLIL type provision as part of mainstream education o CLIL type provision solely in pilot projects No CLIL type provision
Neteritoriální jazyk Neteritoriální jazyk uznaný jako menšinový jazyk
Non-territorial language Non-territorial language recognised as a minority language
B1 B1 ger gl hr hu is it lb lt lv mt nl no oc pl pt ro roa roa rom ru sk sl smi sr sv tr uk ukr wen jazyky regionu Moselle galicijština chorvatština maďarština islandština italština lucemburština litevština lotyština maltština nizozemština norština okcitánština polština portugalština rumunština mirandština ladinština romština ruština slovenština slovinština laponština (sámština) srbština švédština turečtina ukrajinština rusínština lužická srbština
B1 B1 be bg br ca cat co cpf cs csb cy da de el en es et eu fi fr fy ga gd ger ger gl hr hu is it lb lt lv mt nl no oc pl pt ro roa roa rom ru sk sl smi sr sv tr uk ukr wen
Úřední jazyk státu
State language
Uznaný menšinový/regionální jazyk bez statusu úředního jazyka Uznaný menšinový/regionální jazyk se statusem úředního jazyka
Recognised minority/regional language without official language status Recognised minority/regional language with official language status
Doplňující poznámky (příloha 2)
Additional notes (Annexe 2)
Belgie: V Belgii jsou tři jazykové oblasti (nizozemsky mluvící, frankofonní a německy mluvící), v nichž je jen jeden ‚úřední jazyk státu‘, a dále jeden region (hlavní město Brusel), který je oficiálně bilingvní a v němž se jako ‚úřední jazyk státu‘ používá francouzština a nizozemština.
Belgium: There are three linguistic regions (Dutch-speaking, French-speaking and German-speaking) each with a single ‘state language’ and a region (Brussels-Capital) which is officially a bilingual linguistic region with French and Dutch as ‘state languages’.
Menšinové jazyky, které uvádějí všechna tři společenství, mají status úředního jazyka (tj. status upravený zákonem) pouze v Německy mluvícím společenství a v několika samosprávných obcích ve Francouzském a Vlámském společenství v souladu se seznamem, který byl sestaven na základě jazykových zákonů z roku 1963.
The minority languages referred to by each of the Communities only have official status (i.e. regulated by law) in the Germanspeaking Community and a few communes in the French and Flemish Communities, in accordance with a list drawn up by the linguistic legislation of 1963.
Španělsko: Podle ústavy mají kromě španělštiny v příslušných autonomních komunitách status úředního jazyka i baskičtina, katalánština, galicijština a valencijština.
Spain: According to the Constitution, the languages that have joint official status with Spanish in their Autonomous Communities are Basque, Catalan, Galician and Valencian.
Malta: I když je angličtina úředním jazykem státu, není to v úzkém slova smyslu autochtonní jazyk.
Malta: Even though English is a state language, it is not an indigenous language in the strict sense.
Švédsko: V případě finštiny se jedná o finštinu oblasti Tornedalen (meänkieli).
Sweden: In the case of Finnish, Tornedalen Finnish (meänkieli).
Jako vyučované jazyky se označují jazyky, ať již vyučovací nebo cizí, které se vyučují v rámci nebo mimo rámec běžného vzdělávacího programu.
By taught languages are meant languages – whether the language of instruction or a foreign language – taught inside or outside the normal school curriculum.
Jazyky jsou řazeny podle abecedního pořadí kódů stanovených v ISO 639 (viz seznam kódů, zkratek a akronymů).
Languages are listed in accordance with the alphabetical order of their ISO 639 code (see the list of codes, abbreviations and acronyms).
Úřední jazyk státu; autochtonní jazyk; neteritoriální jazyk; menšinový nebo regionální jazyk; úřední jazyk: viz glosář.
State language; indigenous language; non-territorial language; minority or regional language; official language: See glossary.
Zdroj: IEA, databáze PIRLS 2001.
Source: IEA, PIRLS 2001 database.
Úřední jazyk státu
Official language of the country
Jiný úřední jazyk země
Another official language of the country
0,2 status úředního jazyka
Any other language
Země s jediným úředním jazykem
Countries with a single official language
Žáci-přistěhovalci, jejichž rodiče se narodili v zahraničí
Immigrant pupils whose parents were born abroad
Žáci, kteří doma mluví jiným než vyučovacím jazykem a jejichž jazyk zároveň není jedním z úředních či autochtonních jazyků dané země
Pupils who at home speak a language other than the language of instruction, which is not one of the country’s official or indigenous languages
Obr. A4: Podíl 15letých žáků, kteří prohlašují, že doma mluví převážně vyučovacím jazykem nebo jiným než vyučovacím jazykem, ve vztahu k počtu obyvatel v oblasti, v níž sídlí jejich škola, 1999/2000
Figure A4: Proportions of 15-year-old pupils who say that at home they mainly speak the language of instruction or a language other than the language of instruction, with respect to school area population, 1999/2000
Vesnice / vyučovací jazyk
Village / language of instruction
Vesnice / jiný jazyk
Village / another language
Malé město / vyučovací jazyk
Small town / language of instruction
Malé město / jiný jazyk
Small town / another language
Větší město / vyučovací jazyk
Town / city language of instruction
Větší město / jiný jazyk
Town / city another language
Velkoměsto / vyučovací jazyk
Large city / language of instruction
Velkoměsto / jiný jazyk
Large city / another language
Vesnice ( < 15 000 obyvatel) Malé město ( < 100 000 obyvatel) Větší město ( < 1 000 000 obyvatel) Velkoměsto ( > 1 000 000 obyvatel) Zdroj: OECD, databáze PISA 2000.
Village ( < 15 000 inhabitants) Small town ( < 100 000 inhabitants) Town ( < 1 000 000 inhabitants) Large town ( > 1 000 000 inhabitants) Source: OECD, PISA 2000 database.
TEMATICKY ČLENĚNÝSEZNAMOBRÁZKŮ
THEMATICINDEX OFFIGURES
Autonomie školy Cizojazyční žáci Doba výuky
Pupils of foreign mother tongue School autonomy Secondary education Status of languages Structure of provision
Primární vzdělávání Předepsaná velikost třídy Raná výuka jazyků
Class size norms Compulsory subject Curriculum Early language learning Languages on offer
Nabízené jazyky Nejčastěji vyučované jazyky Pilotní projekt
Teacher education Teaching in two languages (CLIL) Teaching time The most taught languages Trends in language teaching
Zdroj
Page Source
Pravomoc škol zajistit výuku cizích jazyků v rámci minimálního rozsahu výuky na úrovni preprimárního, primárního a všeobecného sekundárního vzdělávání, 2002/03
Figure E6b: Regulations or recommendations regarding maximum class sizes for foreign languages in fulltime compulsory general secondary education, 2002/03
Cizojazyční žáci
Compulsory subject
Podíl žáků ve čtvrtém ročníku primární školy, kteří prohlašují, že doma vždy nebo občas mluví jiným než vyučovacím jazykem, 2000/01
Figure B1: Age at which pupils are first taught foreign languages as a compulsory subject or core curriculum option and the duration of this provision in pre-primary, primary, or general secondary education, as determined by the central (toplevel) education authorities, 2002/03
A2b: Podíl 15letých žáků, kteří prohlašují, že doma mluví převážně jiným než vyučovacím jazykem, 1999/2000
Figure B3: Changes in the age at which pupils are initially taught the first compulsory foreign language and the duration of this provision in pre-primary, primary and general secondary education, with respect to 1974, 1984, 1994 and 2003
Podíl 15letých žáků-přistěhovalců (jejichž rodiče se narodili v zahraničí) a podíl stejně starých žáků, kteří prohlašují, že doma mluví převážně jiným než vyučovacím jazykem, a jejichž jazyk zároveň není jedním z dalších jazyků dané země (úředních či bez statusu úředního jazyka), 1999/2000
Figure B7: Specific foreign languages which are either mandatory or may be offered in fulltime compulsory education, according to documents issued by the central education authorities, 2002/03
Procentní podíl 15letých žáků, kteří prohlašují, že doma mluví převážně vyučovacím jazykem nebo jiným než vyučovacím jazykem, ve vztahu k počtu obyvatel v oblasti, v níž sídlí jejich škola, 1999/2000
Figure B8: Mandatory foreign languages specified by the central education authorities (full-time compulsory education), 1982/83, 1992/93 and 2002/03
Podíl 15letých žáků, kteří navštěvují školu, v níž minimálně 20 % zapsaných žáků prohlašuje, že doma mluví převážně jiným než vyučovacím jazykem, 1999/2000
Figure B7: Specific foreign languages which are either mandatory or may be offered in fulltime compulsory education, according to documents issued by the central education authorities, 2002/03
Opatření na podporu osvojování jazyka, která se nabízejí cizojazyčným dětempřistěhovalcům v denním povinném vzdělávání, 2002/03
Figure E1: Relative priority given to the aims associated with the four major skills in curricula for compulsory foreign languages, fulltime compulsory education, 2002/03
Vývoj minimální doporučené hodinové dotace pro povinnou výuku cizích jazyků během předpokládaného typického ročníku primárního vzdělávání, 1992/93, 1997/98 a 2002/03
Figure E2a: Trends in the minimum number of hours recommended for teaching foreign languages as a compulsory subject during a notional year in primary education, 1992/93, 1997/98 and 2002/03
Vývoj minimální doporučené hodinové dotace pro povinnou výuku cizích jazyků během předpokládaného typického ročníku denního povinného všeobecného sekundárního vzdělávání, 1992/93, 1997/98 a 2002/03
Figure E2b: Trends in the minimum number of hours recommended for teaching foreign languages as a compulsory subject during a notional year in compulsory fulltime general secondary education, 1992/93, 1997/98 and 2002/03
Procentní podíl minimální celkové časové dotace pro výuku cizích jazyků jako povinného předmětu v celkové vyučovací době v primárním a denním povinném všeobecném sekundárním vzdělávání, 2002/03
Figure E4: Minimum number of hours recommended for teaching the first, second and third foreign language as a compulsory subject in a notional year in fulltime compulsory general secondary education, 2002/03
Nabízené jazyky
Early language learning
Konkrétní cizí jazyky, které jsou buď předepsány jako povinné, nebo se mohou nabízet v denním povinném vzdělávání, v souladu s dokumenty vydávanými ústředními orgány školské správy, 2002/03
Figure B7: Specific foreign languages which are either mandatory or may be offered in fulltime compulsory education, according to documents issued by the central education authorities, 2002/03
Povinné cizí jazyky, jejichž výuku předepisují ústřední orgány školské správy (prezenční povinné vzdělávání), 1982/83, 1992/93 a 2002/03
Figure B8: Mandatory foreign languages specified by the central education authorities (full-time compulsory education), 1982/83, 1992/93 and 2002/03
Eurostat, New Cronos, květen 2004
Eurostat, New Cronos May 2004
Procento všech žáků v primárním vzdělávání (ISCED 1), kteří se učí angličtinu, němčinu a/nebo francouzštinu.
Figure C4: Percentage of all pupils in primary education (ISCED 1) who are learning English, German and/or French.
Země, v nichž si žáci nejčastěji osvojují jeden z těchto jazyků, 2001/02
Countries in which one of these languages is the most widely learnt, 2001/02
Nejčastěji vyučované cizí jazyky a procentní podíly žáků, kteří se je učí, všeobecné sekundární vzdělávání (ISCED 2 a 3), 2001/02
Figure C7: The most widely taught foreign languages and the percentage of pupils who learn them, general secondary education (ISCED 2 and 3), 2001/02