natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Srovnávací analýzu zpracovalo Evropské oddělení, národní oddělení se svými odborníky ji ověřovala.
The comparative analysis was drafted by the European Unit and confirmed by the National Units and their respective experts.
Seznam osob, které se jakýmkoli způsobem na této kolektivní studii podílely, je uveden na konci této studie.
All those who have contributed in any way to this collective undertaking are listed at the end of the report.
V textu studie se odkazuje na různé další studie a vědecké publikace, údaje o jednotlivých zemích jsou však čerpány pouze z dotazníků vyplněných národními odděleními Eurydice.
The report refers to various studies and scientific publications; however, information on particular countries is based on the questionnaires completed by the national units.
Příklady s konkrétními informacemi z jednotlivých zemí jsou od ostatního textu graficky odlišeny.
Specific examples of national information are presented in an altered text style in order to set them apart from the main text.
Slouží jako doklady k potvrzení obecných závěrů odvozených ze srovnávací analýzy.
These cases provide concrete examples of general statements made in the comparative study.
Upozorňují však někdy také na výjimky z obecného trendu zjištěného v ostatních zemích, případně na specifické detaily provázející obecný trend.
They may also illustrate exceptions to what is seen as a general trend in a number of countries, or provide specific details supplementing a common development.
Podrobnější informace o stavu v jednotlivých šetřených zemích obsahují také přílohy ke kapitolám 1 až 3.
Detailed national information is also included in the annexes for chapters 1 to 3.
Potřeba dlouhodobého strategického plánování vysokého školství se uznává v celé Evropě.
The need for longer-term planning and strategy formulation for higher education is widely recognised across Europe.
V řadě zemí už mají vlády k dispozici podrobný dokument vysvětlující jejich strategii v této oblasti (viz přílohu 1).
In several countries, governments have an extensive policy document explaining their strategic policy concerning higher education (see Annex 1).
V ostatních zemích jsou vysokoškolské strategie součástí širších strategických záměrů podpory vědeckého a technického rozvoje, jako je ´Technický plán – Portugalsko inovuje´ z roku 2005, francouzský ´Pakt pro výzkum´ z roku 2006, a islandská ´Politika vědeckého a technického rozvoje 2006–2009´.
In other countries, the current national strategies for higher education are associated with the broader policy goals of promoting science and technology development, as in the case of the Technological Plan-Portugal Innovates and the French Research Pact, introduced in 2005 and 2006 respectively, and the Science and Technology Policy 2006-2009 in Iceland.
Často se stává, že reformní záměry původně formulované ve strategických dokumentech se následně stávají součástí zákonných úprav a touto cestou jsou postupně uváděny do praxe na vysokých školách, což například platí o Francii, Německu, Portugalsku, Řecku a Švédsku.
Often, reform policies that were originally envisaged in strategic documents are later integrated in legislative acts, as for example in Germany, Greece, France, Portugal, Sweden, and are thus gradually implemented in the higher education sector.
V některých zemích však rámcový dokument shrnující dlouhodobé cíle a nástroje k jejich uskutečňování v oblasti vysokého školství dosud chybí.
Some countries have not yet developed an overarching statement setting out longer-term objectives and measures to implement in the area of higher education.
část odpovědnosti za vzdělávací politiku ve ě podrobněji vymezit, které z nových úkolů
In Bulgaria, a draft strategic policy on the development of higher education was submitted for public discussion in March 2007 and is now subject to further improvement.
V Německu byla v rámci federální reformy z roku 2006 valná vysokém školství přenesena na spolkové země.
In Germany, the reform of federalism in 2006 shifted much of the responsibility for higher education policy to the Länder.
Zbývá však ještmají spolkové země a spolková vláda plnit společně.
New joint tasks between the Federation and the Länder are still to be defined in detail.
Ve Španělsku ústřední vláda toho času pracuje na všeobecných zásadách financování vysokého školství, přičemž však přímou odpovědnost za financování veřejných vysokých škol nese 17 autonomních společenství.
In Spain, the central government is currently working on a general policy on higher education funding, although the 17 Autonomous Communities retain direct financial responsibility for public universities.
Ministerstvo školství a vědy nedávno navrhlo podstatné změny v personální politice týkající se akademických pracovníků, definitivní strategie rozvoje však dosud chybí.
The Ministry of Education and Science also recently proposed big changes related to teaching staff policies; however, there is not yet a final strategic policy.
M a lt ě se o zásadách financování vysokého školství každoro čně zmiňuje ministr financí při předkládání řízená v roce 200
In Malta, the policy for higher education funding is outlined in the annual budget speech of the Minister for Finance.
, p ředává vládě svá doporučení návrhu rozpočtu. Národní komise pro vysoké školství, zk vládní strategii v této oblasti.
The National Commission for Higher Education, set up in 2006, is responsible for recommendations on the government’s strategic policies for higher education.
V P ol sku se systém vysokého školství v sou časné době vyrovnává s požadavky vyplývajícími ze zákona řípravě se aktivně podíleli i zástupci akademické obce. V zemi se o vysokých školách z roku 2
The higher education system in Poland is adapting to requirements set by the 2005 Act on Higher Education, which was drafted with the active participation of the academic community.
, na jehož p také právě začíná uplatňovat nová strategie financování vysokého školství.
The country is also in the process of introducing a new strategic policy on higher education funding.
Zm ěny v této sféře jsou součástí čtových zdrojů.
The changes in this area are due to the gradual implementation of the 2005 Act under conditions of persistent budget constraints.
Tato kapitola se soustřeďuje na následující dvě otázky:
This chapter focuses on the following questions:
V čem spočívají strategické priority v oblasti financování vysokého školství?
What are the major strategic priorities with regard to the funding of higher education?
V čem spočívají strategické priority personální politiky vůči akademickým pracovníkům?
What are the major strategic priorities as regards academic staff?
Obr. 1.1: Národní strategické priority vysokého školství (financování a pracovníci), 2006/07
Figure 1.1: National strategic priorities in higher education (funding and staff), 2006/07
Zvýšení objemu veřejných prostředků null
Increase in public funding null
Spojené království (ENG): Čtyři základní strategické cíle se týkají rozšíření účasti a rovného přístupu, studia a výuky, výzkumu a příspěvku vysokého školství k národnímu hospodářství a společenskému rozvoji.
United Kingdom (ENG): There are four core strategic aims concerned with widening participation and fair access, learning and teaching, research, and the contribution of higher education to the economy and society.
Strategické priority ve financování
Strategic priorities on funding
Zvýšení objemu prostředků z veřejných zdrojů
Increasein publicfunding
Celkové veřejné výdaje na vysoké školství v 27 členských zemích EU představovaly v roce 2003 1,14 % HDP V Dánsku, Finsku, Švédsku a Norsku činily tyto výdaje v témže roce přes 2 % HDP.
27 EU Member States. Public expenditure on tertiary education was more than 2 % of GDP in Denmark, Finland, Sweden and Norway in the same year.
V mnoha zemích je zvýšení objemu veřejných prostředků určených pro vysoké školství v současné době jedním z cílů národních strategických programů či reforem.
For many governments, an increase in public funding for higher education is currently the subject of a national strategic policy or reform.
Mezi země, které už mají celkové zvýšení veřejného financování v plánu, patří Vlámské společenství v Belgii, které plánuje v období 2006–2009 devítiprocentní zvýšení; spolková vláda v Rakousku vydala v roce 2007 na vysoké školství o 11 % více než v roce 2006 a další zvýšení plánuje na rok 2008.
Among the countries with an explicit plan for an overall increase in public funding, Belgium (Flemish Community) foresees a 9 % increase in public funding over the 2006-2009 period. In 2007, the Austrian federal government spent 11 % more on higher education than in 2006 and a further increase is planned for 2008.
Objem veřejných finančních prostředků na vysoké školství se zvyšuje také ve Spojeném království, přičemž například v Anglii se zvyšuje o téměř 5 % proti předcházejícímu roku.
The amount of public funding for higher education is also rising in the United Kingdom, with England, for instance, receiving an almost 5 % increase in 2007 in comparison with the previous year.
V Irsku se veřejné financování v roce 2007 zvýšilo o 6 % ve srovnání s předchozím rokem.
In Ireland, public funding was 6 % greater in 2007 than in 2006.
Na Islandu by se měly veřejné výdaje na vysoké školy k roku 2010 zvýšit na 2 % HDP ve srovnání s 1,59 % v roce 2005.
In Iceland, public expenditure on higher education should reach 2 % of GDP by 2010, as compared to 1.59 % in 2005.
Lotyšská vláda hodlá zvýšit počet státem podporovaných studijních míst v oborech s vysokou poptávkou po pracovních silách.
The Latvian government intends to increase the number of state-subsidised places for disciplines that are in high demand on the labour market.
V souladu s podporou vědeckého a technického rozvoje jako prioritním vládním cílem se v Portugalsku zvýšil celkový rozpočet Ministerstva vědy, techniky a vysokých škol.
In Portugal, the entire budget for the Ministry of Science, Technology and Higher Education has been increased, in line with the government’s priority to reinforce scientific and technological development.
Podobně se zvýšila finanční podpora výzkumu ve vysokých školách i ve Francii.
Likewise, in France, funding has been increased for research in higher education institutions.
V Dánsku a na Kypru by financování výzkumu a vývoje z veřejných prostředků mělo k roku 2010 dosáhnout 1 % HDP.
In Denmark and Cyprus, public funding for research and development should reach 1 % of GDP by 2010.
Průměrné celkové výdaje na vysoké školství a procentní podíly veřejných dotací z HDP za celou EU jsou uvedeny na obr. C3 a C4 ve studii: Eurydice (2007) Klíčové údaje o vysokém školství v Evropě, česky Praha: ÚIV, 2008.
For EU average total expenditure on tertiary education and percentage of public funding in 2003 compared to GDP, see Figures C3 and C4 in Eurydice (2007) Key Data on Higher Education – 2007 Edition.
Rozšíření autonomie vysokých škol v hospodaření sfinančnímiprostředky
Moreinstitutional autonomyin managingfinancial resources
Ve většině zemí lze pozorovat zřetelnou tendenci k deregulaci a k poskytnutí větší autonomie vysokým školám v jejich vnitřní politice a zejména v hospodaření s vlastním rozpočtem.
In the majority of countries, there is a clear tendency towards deregulation and more autonomy for higher education institutions (HEIs) regarding institutional policies and, in particular, the management of institutional budgets.
V některých zemích, například ve Spojeném království, jsou univerzity už tradičně značně autonomní, a to včetně finančních záležitostí.
In some countries, such as the United Kingdom, HEIs traditionally operate with a very high degree of autonomy, including in financial matters.
V Nizozemsku se univerzity těší značné autonomii už déle než dvacet let, na Islandu jim byla plná autonomie v disponování finančními prostředky poskytnuta v roce 1997.
For more than 20 years, universities in the Netherlands have benefited from significant autonomy and HEIs in Iceland were granted full autonomy in the management of their financial resources in 1997.
Ve většině ostatních zemí začaly vysoké školy působit nezávisleji a samy rozhodovat o využití finančních prostředků podle aktuálních provozních potřeb a strategických rozvojových plánů teprve v poslední době.
In the majority of the remaining countries, HEIs have only recently begun to function more autonomously and establish their own policies for managing financial resources based on specific operational needs and strategic development plans.
Tento proces je nezbytně provázen zaváděním různých mechanismů, jimiž se vykazuje odpovědnost za výsledky jako jsou výroční zprávy (viz kapitolu 2), vnitřní a vnější audity atp. (viz kapitolu 3).
This process is necessarily accompanied by various accountability mechanisms such as annual reporting (see Chapter 2), internal and external audit, etc. (see Chapter 3).
V Belgii (Vlámském společenství) vláda dříve veřejné vysoké školy přísně regulovala a kontrolovala.
In Belgium (Flemish Community), public HEIs were formerly strictly regulated and controlled by the government.
Dnes mají jednotlivé instituce větší autonomii i ve finančních záležitostech, čímž se podstatně zvýšila i jejich odpovědnost za vnitřní politiku a zároveň se do jejich vnitřního řízení těsněji zapojili akademičtí pracovníci i studenti.
Nowadays, HEIs have greater institutional autonomy, including in financial matters, which has resulted in a considerable increase in HEIs’ responsibility for institutional policies and closer involvement by staff and students in institutional governance.
V Řecku parlament nedávno schválil nový zákon, který kontrolu Ministerstva pro národní školství a církevní záležitosti nad hospodařením škol s finančními prostředky omezuje.
In Greece, a new law recently adopted by the Parliament will reduce the control of the Ministry of National Education and Religious Affairs over institutional management of financial resources.
Každá univerzita vypracuje vlastní čtyřletý plán akademického rozvoje, s nímž bude financování z veřejných prostředků přímo propojeno.
Each university will adopt a four-year academic development plan to which public funding will be directly linked.
0 7 univerzitám autonomii v řízení a v hospodaření s finančními dohody prostředky; vedle finanční autonomie budou moci zakládat vlastní nadace a uzavírat partnerskés podniky.
In France, a new law (August 2007) provides universities with autonomy in terms of their budgets and management: they may be granted new responsibilities and authority in budget matters (financial autonomy) and have the possibility to create university foundations or partnerships with companies.
M a ďarsku zaveden do financování vysokých škol a do přidělování prostředků nový mechanismus, jímž získaly mnohem v ětší volnost v hospodaření se svými zdroji.
The 2005 Act on Higher Education in Hungary introduces new funding management and allocation mechanisms, which give much greater freedom to HEIs for managing their own resources.
Portugalsku v novém režimu, který jim ze zákona ětší autonomii zejména ve finančních záležitostech.
From 2007/08 in Portugal, in accordance with the new higher education institution system, the law allows public HEIs to have the status of a foundation, granting them greater autonomy, notably in terms of funding.
umožňuje, aby působily jako nadace, a poskytuje jim v ředložila počátkem roku 2007 návrh, podle něhož ň větší autonomii, a to především finanční.
In the beginning of 2007, a working group appointed by the Finnish Ministry of Education submitted proposals for granting each university the legal status of a foundation and for increasing their financial autonomy.
Pracovní skupina zřízená finským Ministerstvem školství pby každá univerzita získala právní postavení nadace a zárove
Although the state coordination of HEIs has traditionally been strong in Norway, the Quality Reform (20002001) gave HEIs significantly more autonomy for managing and organising their activities.
V Norsku, kde se stát už tradičně velmi silně uplatňuje jako koordinátor, poskytla ´
At the same time, the performance of HEIs is closely monitored by the central authorities.
) vysokým školám podstatn ě větší autonomii v řízení a vnitřní organizaci.
Central authorities are increasingly interested in optimising the balance between the financial resources they invest in higher education and the overall outcomes of the sector.
Ústřední orgány p řitom jejich výkonnost bedlivě sledují.
They are establishing funding mechanisms aimed at linking results or output to the allocation of future public funding.
Přímé propojení mezi výsledky afinancováním
This is usually done through a process of budget negotiations and the conclusion of contracts between HEIs and the relevant Ministry or Funding Council, or by using formula budgeting systems that include performance indicators (see Chapter 3).
Obvykle to probíhá buď formou vyjednávání o výši rozpočtu s následným uzavřením smlouvy mezi vysokou školou a příslušným ministerstvem či jiným centrálním finančním orgánem, nebo použitím systémů financování založených na alokačních vzorcích, jejichž součástí jsou výkonové ukazatele (viz kapitolu 3).
In many countries, such policies are already firmly established (Estonia since 2002, United Kingdom since 1986).
V některých zemích byly už tyto postupy zavedeny plně (v Estonsku od roku 2002, ve Spojeném království od roku 1986), jinde se příslušné reformy uskutečnily teprve nedávno (v Rakousku v roce 2007) nebo se právě zaváději (Vlámské společenství v Belgii od r. 2008).
In others, related reforms have been implemented recently (Austria as of 2007) or are in the process of being implemented (Flemish Community of Belgium from 2008).
Ve španělském parlamentu probíhá toho času diskuse
The Spanish parliament is currently
) v roce 20
Page 20
0 6 posílila vazba mezi financováním vysokého školství a jeho výsledky posuzovanými podle cílů a výkonnostních ukazatelů.
In France, the introduction of the new law on public finances (LOLF) in 2006 reinforced the links between higher education funding and results based on objectives and indicators.
Ve Finsku bylo řízení prostřednictvím výsledků uvedeno do praxe koncem 80. let tím, že se do přidělování prostředků univerzitám zavedly mechanismy založené navýkonnosti.
In Finland, result-oriented management was introduced in the late 1980s when university budgets began to include performance-based funds.
S reformou systému financování se však započalo až v polovině 90. let.
The funding system reform, however, only started in the mid-1990s.
Podle tohoto systému se cíle, jichž má vysoké školství dosahovat, a prostředky k tomu potřebné stanoví cestou dohody mezi Ministerstvem školství a danou institucí.
Under this system, institutional objectives and the resources needed to achieve them are determined in negotiations between the Ministry of Education and each HEI.
S pojeném krá l ov ství se finanční prostředky na podporu výzkumné infrastruktury p řidělují selektivně podle výsledků periodicky prováděného hodnocení kvality výzkumu (Research Assessment Exercise, RAE).
In the United Kingdom, funding to support the research infrastructure is distributed selectively, informed by assessment of research quality through the periodic Research Assessment Exercise (RAE).
Tento systém byl zaveden v zájmu posílení výzkumné základny vysokých škol, zvýšení jejich mezinárodní řidělováním největšího dílu prostředků na výzkum ě opírá o porovnávání výkonu institucí se stejnými konkurenceschopnosti a zvyšování kvality výzkumu pinstitucím vykazujícím nejlepší výsledky.
The system was designed to maintain and develop the strength and international competitiveness of the research base in UK institutions, and to promote high quality in institutions conducting the best research and receiving the largest proportion of grant.
RAE se v podstat výchozími podmínkami.
The RAE is essentially a peer review process.
V norský c h vysokých školách se od roku 1
The next RAE will take place in 2008.
0 uplat ři řízení institucí se klade důraz na cíle činnosti a na měření dosažených výsledků.
Since 1990, Norwegian HEIs have used result-oriented planning, which emphasises management according to objectives and the measurement of results.
Prioritním vládním cílem je dále zdokonalovat systém financování vysokých škol a orientovat ho na odměňování úspěšných výkonů a výsledků při současném zabezpečení důležitých leč ohrožených akademických oborů a aktivit.
The government’s priority is to further refine funding arrangements for HEIs and is geared towards rewarding achievements and results while safeguarding important but vulnerable academic areas and activities.
Podpora diverzifikacefinančních zdrojů
Promoting the diversification offunding
Většina zemí podporuje diverzifikaci finančních zdrojů.
Most countries pursue a policy of supporting the diversification of funding sources.
Jejich ústřední orgány vyzývají vysoké školy, aby se snažily získat nové finanční zdroje, například v podobě investic od soukromých společností, smluv o výzkumu a jiných komerčních aktivit, darů, půjček atd. (viz 4. kapitolu).
Central authorities encourage HEIs to seek new financial resources such as investments by private companies, contract research and other commercial activities, donations, loans, etc. (see Chapter 4).
Ve většině zemí mají veřejné vysoké školy povoleno vybírat školné, přičemž v některých případech mají i určitý manévrovací prostor pro stanovení jeho výše.
In the majority of countries, public HEIs are allowed to charge tuition fees and in some cases have a certain amount of autonomy to determine the actual amounts.
Tato politika je součástí opatření podporujících získání dodatečných finančních prostředků a přenesení většího dílu finanční zátěže na ´uživatele´ univerzitních služeb.
This policy is part of measures aimed at promoting the collection of additional funds and at placing a greater share of the financial burden on university ‘users’.
Nový důraz na příspěvek ze strany studentů provázejí často opatření zaměřená na zajištění rovného přístupu k vysokoškolskému vzdělávání, konkrétně na zmírnění finanční zátěže, jakou studijní poplatky (školné) představují, a na rozšíření studijní účasti nedostatečně zastoupených skupin obyvatelstva (2).
The new focus on student contributions is often accompanied by measures intended to address the issue of equal access to higher education, specifically by easing the financial burden imposed by student fees and widening the participation of under-represented groups (2).
Lo ty š ská vláda vysokým školám doporu čila, aby zřizovaly stipendijní nadace, do nichž by vkládaly své příjmy a dary.
The Latvian government recommended that HEIs should establish grant foundations based on donations and their earned revenue.
9 se školného, které platí studenti na státem dotovaných místech, použije zčásti na finanční pomoc a stipendia a část půjde do rozvojového fondu školy.
In Hungary, it is planned that, beginning in the academic year 2008/09, tuition fees paid by statefunded students will be used partly for student grants and scholarships, and partly as institutional development funds.
Od placení školného budou osvobozeni nejlepší studenti a studenti sociálně znevýhodnění.
High academic achievers and socially disadvantaged students will be exempt from paying tuition fees.
V Portugalsku vláda zřídila systém záruk za p ůjčky poskytnuté student ům.
In Portugal, the government established a system of guarantees for student loans.
9 však vláda hodlá veškeré studijní poplatky na vzd ělávací úrovni I
For more information on student financial contributions and public financial support, see Eurydice (2007) Key Data on Higher Education in Europe – 2007 Edition.
Na S l ovensku se nejméně 40 % p říjmů školy plynoucích z výb ěru školného musí použít na stipendia.
In Slovakia, at least 40 % of the institutional revenues from tuition fees must be used for scholarships.
Ve Spojeném království (v Anglii a Severním Irsku) mohou školy od akademického roku 2
In the United Kingdom (England and Northern Ireland), institutions have been able to vary the tuition fees charged up to a maximum of £3 000 per year, since 2006/07.