natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tam, kde reformy dosud nebyly zavedeny, je vyznačeno datum posledních reforem nebo je shrnuta diskuse probíhající na národní úrovni.
Country diagrams along with their explanatory texts are arranged in the alphabetical order of the EU protocol country codes.
S využitím klasifikačního systému ISCED 1997 (
This has been done to ensure uniformity of presentation in all language versions of the publication.
5B a 6) schémata jasně ukazují, zda příslušná struktura je, či není založena na dvou hlavních cyklech prosazovaných v Boloňském procesu.
In this publication, the structure of higher education in Europe is illustrated in a succession of detailed diagrams.
Schémata příslušející jednotlivým zemím spolu s vysvětlujícími texty jsou uspořádány abecedně podle oficiálních kódů zemí užívaných v EU.
For each country in turn, they represent the courses and qualifications most commonly offered by universities or other higher education institutions.
To by mělo zajistit jednotnou prezentaci ve všech jazykových verzích této publikace.
The names of institutions and intermediate and final qualifications are indicated in their language of origin.
Ke každému národnímu schématu je připojen stručný popis současné situace s ohledem na reformy nebo uspořádání spojené s Boloňským procesem, zahájeným v roce 1999.
The main fields of study, the national, regional or institutional selection procedures adopted at the point of entry and the length of courses are also shown.
Tato opatření se týkají především existence modelu založeného na dvou hlavních cyklech, rozvoje třetího cyklu (pokud jde o dobu studia, vstupní podmínky a přípravu k vědecké práci), přijetí a obecné zavedení Evropského kreditního systému (ECTS), zavedení dodatku k diplomu a rozvoje nástrojů k hodnocení kvality.
Furthermore, by using the ISCED 1997 (1) system of classification (ISCED levels 5A, 5B and 6), the diagrams illustrate clearly whether or not there is a structure based on two main cycles as encouraged in the Bologna Process.
První část publikace obsahuje stručný přehled hlavních trendů vyplývající z těchto schémat a z národních přehledů.
The first part of the publication contains a brief review of the main trends apparent from a study of these diagrams and their summaries.
Před tento srovnávací přehled je zařazena krátká historie Boloňského procesu.
This comparative overview is preceded by a short account of the background to the Bologna Process.
Publikace obsahuje rovněž glosář kódů a národních zkratek a definice často užívaných termínů.
A glossary of codes and national abbreviations, as well as definitions of frequently used terms, are also included.
Konečně statistické údaje z jednotlivých zemí uvedené v příloze poskytují určitý přehled o tom, do jaké míry byla různá opatření zavedena.
Finally, an annex containing national statistics provides some insight into the level at which the various measures have been implemented.
) Viz definici v glosáři na konci publikace.
) See the definition in the glossary at the end of the publication.
OD SORBONNSKÉ DEKLARACE K BERGENSKÉ KONFERENCI – DYNAMICKÝ PROCES tehdy deklaraci podepsalo 29 států (15 členských států EU, 3 země ESVO – Island, Norsko a Švýcarsko – a 11 kandidátských zemí) a byly zapojeny instituce jako Evropská komise, Rada Evropy a sdružení univerzit, rektorů či evropských studentů.
FROM THE SORBONNE DECLARATION TO THE BERGEN CONFERENCE – A DYNAMIC PROCESS
Boloňský proces lze považovat za výsledek a pokračování jednak řady evropských konferencí, jednak určitých politických rozhodnutí směřujících k vytvoření Evropského vysokoškolského prostoru do roku 2010.
The Bologna Process may be regarded both as the product and continuation of a series of European conferences and a certain number of policy decisions aimed at establishing a European Higher Education Area by 2010.
V Boloňském procesu lze dosud rozlišit pět hlavních etap: Paříž–Sorbonna (25. května 1998), Bologna (19. června 1999), Praha (19. května 2001), Berlín (18. až 19. září 2003) a Bergen (19. až
A year later (in June 1999), the Bologna Declaration on the European Higher Education Area, which was largely inspired by the Sorbonne Declaration, was signed.
Usnadnit srozumitelnost a srovnatelnost kvalifikací;
The six principles of the Bologna Declaration:
Zavést systém studia založený na dvou hlavních cyklech;
Implementing a system based essentially on two main cycles;
Zavést kreditní systém jako je ECTS;
Establishing a system of credits, such as ECTS;
Rozvíjet opatření na podporu mobility studentů, učitelů a vědeckých pracovníků;
Developing arrangements to support the mobility of students, teachers and researchers;
Podporovat evropskou spolupráci v zajišťování kvality;
Promoting European cooperation in quality assurance;
Podporovat evropský rozměr vysokého školství (pokud jde o přípravu studijních programů a spolupráci mezi institucemi).
Promoting the European dimension in higher education (in terms of curricular development and inter-institutional cooperation).
‚"Zlepšit mezinárodní transparentnost studijních programů a uznávání kvalifikací tím, že se bude postupně směřovat k společnému rámci kvalifikací a studijních cyklů;
• Improving the international transparency of courses and the recognition of qualifications by means of gradual convergence towards a common framework of qualifications and cycles of study;
‚"Podporovat návrat ke studiu nebo jeho pokračování na téže nebo jiné instituci, ve škole nebo v rámci evropské mobility.
• Encouraging a return to studies or their continuation in the same or another institution, in a school or within arrangements for European mobility.
V květnu 2001 se v Praze konala konference, která zahrnovala tytéž kategorie účastníků, mezi nimiž bylo 33 signatářských zemí (nově přistoupily Chorvatsko, Kypr, Lichtenštejnsko a Turecko).
In May 2001, a conference was held in Prague, which included the same categories of participant, with 33 States signatories (the newcomers were Croatia, Cyprus, Liechtenstein and Turkey).
Cílem konference bylo zhodnotit dosažený pokrok (zvláště na základě národních zpráv) a určit hlavní principy, kterými by se měl Boloňský proces řídit v příštích letech.
The purpose of this conference was to assess the progress already accomplished (particularly on the basis of national reports) and identify the main principles that should drive the Bologna Process in the years ahead.
) Viz odkazy na konci publikace.
) See references at the end of the publication.
Pražská konference potvrdila potřebu sledovat cíle vytyčené Boloňskou deklarací, zdůraznila však význam tří zvláštních bodů.
The 3 intermediate priorities established by the Berlin Conference (which should be achieved by 2005):
Tři střednědobé priority stanovené Berlínskou konferencí (jichž má být dosaženo do roku 2005):
While the Prague conference confirmed the need to pursue the aims set out in the Bologna Declaration, it nevertheless attached importance to three points in particular.
Tři body zdůrazněné Pražskou konferencí:
Three specific points emphasised by the Prague Conference:
‚"Zahájit zavádění dvoustupňového strukturovaného studia;
• Automatic provision of the Diploma Supplement for all graduates free of charge in a widely spoken European language;
‚"Zavést národní systém pro zajištění kvality.
• Establishment of a national quality assurance system.
‚"Zapojení vysokoškolských institucí a studentů jako aktivních partnerů;
• The involvement of higher education institutions and students as active partners;
‚"Potřeba zvýšit přitažlivost Evropského vysokoškolského prostoru.
• The need to enhance the attractiveness of the European Higher Education Area.
S výhledem na Bergenskou konferenci (19. až 20. května 2005) požádali ministři v Berlíně Bologna Follow-up Group, aby připravila podrobné zprávy o postupu a zavádění prioritních cílů obsažených v komuniké.
With a view to the Bergen Conference (19-20 May 2005), the ministers present in Berlin asked the Bologna Follow-up Group to prepare detailed reports on the progress and implementation of the priority aims contained in the Communiqué.
Během této poslední etapy se může dalšími signatáři Boloňského procesu stát pět států (Arménie, Ázerbájdžán, Gruzie, Moldávie a Ukrajina).
As this latest stage gets under way, 5 States (Armenia, Azerbaijan, Georgia, Moldova and Ukraine) may become the next States signatories in the process.
Berlínská konference konaná v září 2003 byla velmi důležitou etapou Boloňského procesu.
In September 2003, the Berlin Conference was an all-important stage in following up the Bologna process.
Po připojení sedmi nových signatářských zemí (Albánie, Andorra, Bosna a Hercegovina, Makedonská republika, Rusko, Srbsko a Černá Hora, Vatikán) je do něj zapojeno 40 zemí.
With the inclusion of seven new States signatories (Albania, Andorra, Bosnia and Herzegovina, the Former Yugoslav Republic of Macedonia, the Holy See, Montenegro, Russia and Serbia), 40 countries are now involved in it.
Proces dále získal nový impuls tím, že stanovil střednědobé priority uvedené v komuniké podepsaném 19. září 2003.
Furthermore, the process gained in momentum by setting itself the intermediate priorities specified in the Communiqué signed on 19 September 2003.
Ve snaze zlepšit propojení Evropského vysokoškolského prostoru s Evropským výzkumným prostorem zahrnulo Berlínské komuniké mezi Boloňské reformy též zavádění doktorského cyklu.
To make the European Higher Education Area and European Research Area more tangible, the Berlin Communiqué also included the establishment of the doctoral cycle in the Bologna reforms.
SROVNÁVACÍ PŘEHLED
COMPARATIVE OVERVIEW
ČÁST A: ZAVÁDĚNÍ DVOUSTUPŇOVÉHO STRUKTUROVANÉHO STUDIA
SECTION A: ESTABLISHMENT OF THE TWO-CYCLE STRUCTURE
Dvoustupňové vysokoškolské vzdělávání:systém přijatý téměř všude v Evropě
Higher educationin two cycles:a system adopted almost everywherein Europe
V mnoha zemích byla dvoustupňová struktura pevně zavedena dávno před Boloňskou deklarací (alespoň v určitých studijních oborech).
In many countries, the twocycle structure was firmly established well before the Bologna Declaration (at least in the case of certain fields of study).
Ve většině východoevropských zemí byla zavedena v devadesátých letech v době dalekosáhlých reforem vzdělávacích systémů po pádu komunismu.
In the majority of eastern European countries, the structure was introduced in the 1990s at the time of the far-reaching reforms in their education systems following the fall of communism.
Další systémy tuto strukturu zavedly po připojení k Boloňskému procesu v letech 1999 až 2005.
The other systems have introduced it since they joined the Bologna Process between 1999 and 2005.
Ministři odpovědní za vysoké školství v signatářských zemích Boloňské deklarace se shodli, že pro konsolidaci Evropského vysokoškolského prostoru je třeba do roku 2010 zavést strukturované vysokoškolské vzdělávání se dvěma cykly (bakalář/magistr).
The ministers of higher education in the signatory countries to the Bologna Declaration agreed on the need to establish a form of higher education structured into two cycles (Bachelor/Master) to consolidate the European Higher Education Area by 2010.
Význam zavedení této struktury byl zdůrazněn na konferenci konané v Berlíně ve dnech 18. až 19. září 2003 a ministři zemí, v nichž tato struktura nebyla dosud zavedena, se shodli na tom, že tento krok podniknou v roce 2005.
During the Conference held in Berlin on 1819 September 2003, the importance of implementing this structure was emphasised, and ministers from countries that had not yet established it agreed that they would undertake the task in 2005.
Na začátku akademického roku 2004/05 byla dvoustupňová struktura zavedena ve všech signatářských zemích Boloňské deklarace, s výjimkou Andorry, Německy mluvícího společenství v Belgii, Maďarska, Portugalska, Rumunska, Španělska a Švédska (kromě několika studijních programů) (Obr. A1).
At the beginning of the 2004/05 academic year, the twocycle structure had been established in all Bologna Declaration signatory countries, with the exception of Andorra, the Germanspeaking Community of Belgium, Hungary, Portugal, Romania, Spain and Sweden (except in a few courses) (Figure A1).
Tři z těchto zemí nedávno přijaly zákony, jejichž cílem je zavedení této struktury.
Three of these countries have recently approved the laws aiming to introduce it.
V Rumunsku a ve Španělsku byla tato struktura zavedena s účinností od akademického roku 2005/06.
In Romania and Spain, the structure will be introduced with effect from the 2005/06 academic year.
Totéž proběhne o rok později v Maďarsku.
This will occur a year later in Hungary.
Ve Švédsku předloží vláda v květnu 2005 parlamentu návrh zákona, který počítá s dvoustupňovou strukturou studia.
Sweden is presenting a government bill proposing a new twocycle structure to parliament in May 2005.
Portugalsko dosud nevytvořilo příslušný právní základ, ale restrukturalizaci svého vysokoškolského systému podle doporučení Boloňské deklarace plánuje na rok 2005.
Portugal has not yet established any legislative or official foundation but plans to restructure its higher education system in 2005 in accordance with the recommendations of the Bologna Declaration.
Vzhledem k velmi omezenému rozsahu vysokého školství v Andoře a v Německy mluvícím společenství v Belgii nebyla v těchto zemích zavedena žádná opatření pro zavedení dvou cyklů.
Given the very limited scale of higher education in Andorra and the Germanspeaking Community of Belgium, no measure for the establishment of two cycles has been introduced.
V některých zemích tato struktura boloňským požadavkům přesně neodpovídá.
In certain countries, this structure did not correspond exactly to the Bologna requirements.
Požadované úpravy nebo rozšiřování probíhají od roku 2000, s výjimkou Bosny a Hercegoviny, kde se o věci diskutuje.
The adaptations or extensions required have been made since 2000, except in Bosnia and Herzegovina in which they are the subject of debate.
V Řecku se politické rozhodnutí o plném zavedení této struktury očekává.
In Greece, a political decision for full implementation of the structure is pending.
Některé země si daly za úkol učinit tuto strukturu povinnou nebo ji rozšířit.
For some countries, the task was to make this structure compulsory or extend it.
Lotyšsko v roce 2000, Česká republika v roce 2001, Německo v roce 2002, Makedonská republika a Norsko v roce 2003 a Finsko v roce 2004 stanovily zákonem (který ve Finsku nabývá účinnosti od srpna 2005), že jejich instituce jsou povinny zavést strukturu bakalář/magistr.
Latvia in 2000, the Czech Republic in 2001, Germany in 2002, the Former Yugoslav Republic of Macedonia and Norway in 2003, and Finland in 2004 have specified in law (which in Finland will take effect from August 2005) that their institutions are obliged to introduce the Bachelor/Master structure.
Dánsko rozšířilo v roce 2003/04 strukturu bakalář/magistr na studium lékařství a příbuzných oborů, inženýrství, stavitelství, hudby a teologie.
In 2003/04, Denmark extended the Bachelor/Master structure to studies in medicine and related fields, engineering, surveying, music and theology.
Rakousko rozšířilo dvoustupňovou strukturu na Fachhochschulen s účinností od roku 2003/04.
Austria has extended application of the twocycle structure to the Fachhochschulen with effect from 2003/04.
Ve Slovinsku byly délka studijních programů a kvalifikační úrovně přizpůsobeny boloňským doporučením zákonem v roce 2004, změny vstoupí v platnost počínaje akademickým rokem 2005/06.
In Slovenia, the length of programmes and the levels of qualifications were adapted to the Bologna recommendations by law in 2004, and the changes will come into force from the 2005/06 academic year.
Ve Francii byl v roce 2002 titul mastaire (původně označující druhou kvalifikaci zavedenou v roce 1999) změněn na Master, takže bude na mezinárodní úrovni bezprostředně srozumitelný.
In France, the name of mastaire (initially given to the second qualification introduced in 1999) was changed to Master in 2002, so that developments could be immediately understood at international level.
Dvoustupňovástrukturastudiajenynípřijatatéměř ve všech studijních oborech
Thetwo-cyclestructurehasnowbeenadoptedin almost all fields of study
Některé země (Bulharsko, Česká republika, Island, Litva, Německo, Norsko, Polsko, Rusko a Slovensko) s ohledem na velmi odlišný kontext poskytují souběžně se strukturovaným studiem i studium v dlouhém cyklu.
Some countries reflecting highly differing contexts (Bulgaria, the Czech Republic, Germany, Iceland, Lithuania, Norway, Poland, Russia and Slovakia) still provide for long studies alongside those structured in two cycles.
V České republice to platí pro studijní programy, kterým dosud nevypršela akreditace.
In the Czech Republic, this applies to programmes for which accreditation has not yet expired.
V Litvě, Německu a Polsku budou tyto dlouhé programy trvale nahrazeny dvoustupňovým studiem nejpozději do roku 2010.
In Germany, Lithuania and Poland, these long programmes will be permanently replaced by the twocycle structure by 2010 at the latest.
Na Islandu zbývá jen velmi málo dlouhých programů.
In Iceland, there remain very few long programmes.
V Norsku bude dřívější systém plně odstraněn v roce 2007. Na Slovensku bude odstraňován postupně od roku 2005/06.
In Norway, the former system will be totally abolished in 2007.
Ve většině zemí, v nichž je zavedeno strukturované studium ve dvou hlavních cyklech, je tato struktura použita výhradně na úrovni vzdělávání ISCED 5A.
In most countries in which provision is structured in two main cycles, this structure applies solely to ISCED 5A.
Dvě kvalifikace (bakalář/magistr) na úrovni ISCED 5A nabízejí jak univerzitní, tak neuniverzitní instituce.
The two qualifications (Bachelor/Master) at ISCED 5A are offered by university or nonuniversity institutions.
Tato struktura se uplatňuje v téměř všech studijních oborech.
This structure is applicable to almost all fields of study.
Výjimkou je studium architektury a inženýrství v Estonsku a Itálii.
Nevertheless, studies in architecture and engineering are exceptions in Estonia and Italy.
Podobná situace existuje rovněž ve Francii, kde je studium inženýrství na fakultách architektury nabízeno výhradně v jednom dlouhém cyklu.
This situation also exists in France in which studies in engineering in the schools of architecture are offered solely in one long cycle.
V Rusku nejsou dvoustupňovou strukturou dotčeny obory ošetřovatelství a obory z oblasti služeb. Na Slovensku je výjimkou studium teologie.
In Russia, certain fields such as nursing and service sector subjects are not affected by the twocycle structure.
Vlámské a Francouzské společenství v Belgii reformovaly své vysokoškolské systémy v roce 2003, resp. 2004 a zakotvily novou strukturu v zákonech.
The Flemish and French Communities of Belgium have reformed their higher education systems and provided for the new structure in their legislation in 2003 and 2004, respectively.
Byla zavedena ve všech institucích a studijních oborech od prvního ročníku počínaje akademickým rokem 2004/05.
The new structure has been established for the first year of study in all institutions and fields from the 2004/05 academic year.
Bude se na ni postupně přecházet až do roku 2006/07, přičemž oba systémy budou po několik let existovat souběžně.
It will be gradually introduced up to 2006/07 and, as a result, two systems will coexist for some years.
Dosti podobná situace je Lucembursku, kde zákon schválený v roce 2003 začne platit od roku 2004/05.
The situation is fairly similar in Luxembourg in which the law approved in 2003 has been implemented since 2004/05.
V Chorvatsku podle zákona z roku 2004 o přizpůsobení existujícího dvoustupňového systému boloňským doporučením jsou všechny vysoké školy povinny tak učinit v roce 2005/06.
According to the law of 2004 in Croatia on adapting the existing twocycle structure to the Bologna recommendations, all higher education institutions are obliged to do this in 2005/06.
V Albánii a Srbsku nabízelo v roce 2004 určité studijní programy s dvoustupňovou strukturou několik vysokých škol.
In Albania and Serbia, certain programmes with a twocycle structure were offered by a few higher education institutions in 2004.
Uzákonění a rozšíření této struktury na další programy a instituce se plánuje s účinností od roku 2005/06.
The introduction of legislation and extension of the structure to other programmes and institutions are planned with effect from 2005/06.
Studium lékařství a příbuzných oborů často zůstává organizováno v jediném cyklu trvajícím 5 nebo 6 let, který vede přímo ke kvalifikaci na magisterské úrovni.
Studies in medicine and related fields often remain structured in a single cycle lasting 5 or 6 years which leads directly to a Master’s level qualification.
Zřídka je strukturováno do dvou cyklů, z nichž každý poskytuje samostatnou kvalifikaci, jako je tomu ve Vlámském a Francouzském společenství v Belgii, v Dánsku a v Nizozemsku.
They are rarely structured in two cycles each leading to a final qualification, as in the case of the Flemish and French Communities of Belgium, Denmark and the Netherlands.
V těchto zemích však první kvalifikace bakalář získaná po třech letech, i když je samostatnou kvalifikací, neumožňuje přístup k povolání lékaře, zubního lékaře atd., ani k dalším specializacím. Studenti si musí doplnit druhý cyklus (magistr).
However, in these countries, the first Bachelor qualification obtained after three years, even if it is a final qualification, does not give access to the professions of doctor, dentist, etc., or other specialised training.
Naopak, v Makedonské republice, na Islandu, v Irsku, na Maltě, v Řecku a ve Spojeném království je první cyklus (bakalářský) dlouhý (5 až 6 let) a vede ke kvalifikaci, která umožňuje jejím nositelům vykonávat příslušná povolání.
By contrast, in the Former Yugoslav Republic of Macedonia, Greece, Iceland, Ireland, Malta and the United Kingdom, the first cycle (Bachelor level) is long (56 years) and leads to the qualification that enables its holders to practise the profession concerned.
Může být vyžadována nějaká forma „praktického“ výcviku.
Some further ‘practical’ training may be required.
Doplnění druhého cyklu je nezávazné.
Completion of the second cycle is optional.
Obr. A1: Existence dvoustupňové struktury, 2004/05
Figure A1: Existence of the twocycle structure, 2004/05
Situace před rokem 2000
Situation before 2000
Situace v roce 2004/05
Situation in 2004/05
Existence dvoustupňové struktury odpovídající Boloňské deklaraci Existence dvoustupňové struktury s nutným následným přizpůsobením/rozšířením
Existence of the twocycle structure corresponding to Bologna Existence of the twocycle structure with subsequent necessary adaptations/extensions
Zákon schválen v roce 2004 nebo 2005, ale dosud nenabyl účinnosti Dvoustupňová struktura neexistuje
Law approved in 2004 or 2005, but has not yet come into force No twocycle structure
Maďarsko: 40 předem vybraných programů zahájilo v roce 2004/05 bakalářské programy prvního cyklu.
Hungary: 40 preselected programmes started as firstcycle Bachelor programmes in 2004/05.
Plné zavedení dvoustupňové struktury proběhne v roce 2006/07.
Full implementation of the twocycle structure will occur in 2006/07.
Itálie: Zákon zavádějící dvoustupňovou strukturu byl přijat v roce 1999 a začal platit v roce 2001.
Italy: The law introducing twocycle structure was adopted in 1999 and implemented in 2001.
Programy na úrovni ISCED 5Bjenzřídkaumožňujípřímývstupdomagisterskýchprogramů úrovně ISCED 5A
Programmes at ISCED 5Brarelygivedirectaccess to programmes for the ISCED 5A Master
Ve čtyřech zemích Evropské unie, v Belgii (Vlámské a Francouzské společenství), v Estonsku, Itálii a Portugalsku, lze po absolvování programů úrovně ISCED 5B, o délce alespoň 3 roky, pokračovat v magisterských programech úrovně ISCED 5A, často po splnění určitých podmínek. V Estonsku a Portugalsku mohou potom studenti vstoupit do doktorského programu.
In five countries of the European Union, namely Belgium (the Flemish and French Communities), Estonia, France except in the case of paramedical training, Italy and Portugal, programmes at ISCED 5B lasting at least 3 years give access to programmes at Master level ISCED 5A often subject to certain conditions.