natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Signály EEA 2004 hospodářského růstu, způsobenému částečně technologickou inovací.
EEA Signals 2004 product grew much more strongly (by 56 %), indicating that there has been a relative decoupling of resource use from economic growth, driven in part by technological innovation.
Evropa vede v inovacích ekologických technologií, například v oblasti udržitelnějších výrobních materiálů a procesů, obnovitelných energií a způsobu nakládání s odpady.
Europe leads on environmental technology innovations, for example on more sustainable manufacturing materials and processes, renewable energies and waste treatment practices.
Klíčem k udržení pokroku je výzkum.
Research is key to maintaining progress.
Mohla by být zlepšena soudržnost a zacílení výzkumných zdrojů a učiněno ještě mnohem více, budeme-li pracovat na odstraňování institucionálních a politických překážek.
The coherence and targeting of research resources could be improved and much more can be done to exploit fully the potential of what already exists by dealing with institutional and political barriers to progress.
Mnoho lze dosáhnout i podporou využití rizikového kapitálu s využitím mezer na trhu.
There is also a lot to be achieved by promoting the use of venture capital in embryo niche markets.
Společenské změny v Evropě se řídí rozšiřováním Evropské unie, demografickými změnami a globalizací.
Social changes in Europe are being driven by enlargement, demographic changes and globalisation.
Tyto následně ovlivňují spotřební vzorce a rozhodnutí týkající se územního plánování, přičemž se v ekonomice a životech lidí zvýrazňuje role dopravy.
These in turn are influencing consumption pa�erns and spatial planning decisions, with transport in particular playing an increasingly pivotal role in the economy and people's lives.
Podstatný rozdíl je rovněž mezi výší majetku na osobu v západní a východní části Evropské unie.
Wealth per capita differs substantially between the west and east of the European Union.
Nová rozšířená Unie má o 20 % více obyvatelstva a o 25 % větší rozlohu.
The now enlarged Union has 20 % more population and 25 % more territory.
Zhruba tři čtvrtiny populace žijí pouze na 15 % rozlohy (3) a očekává se, že současné tendence směřující k městským aglomeracím v průmyslových oblastech severní Francie, Německa, Nizozemska a Belgie budou pokračovat i v budoucnosti.
Around three-quarters of the population live on only 15 % of the land area (3) and present trends of urban agglomeration in the industrial regions of northern France, Germany, the Netherlands and Belgium are expected to continue into the future.
Předpokládá se, že tlaky na městské aglomerace po celé Evropě se budou zvyšovat souběžně s tím, jak se lidé budou snažit zlepšit svou životní úroveň přesídlováním do míst s nejvyšším počtem pracovních příležitostí.
The pressures on urban agglomerations across Europe are expected to increase further as people seek to improve their living standards by moving to where the employment opportunities are greatest.
Tyto trendy zvýší tlak na existující městskou infrastrukturu a služby, ale budou rovněž vytvářet možnosti pro budování udržitelných měst splňujících hospodářské a sociální požadavky a požadavky na životní prostředí.
These trends will increase pressure on existing urban infrastructure and services but will also create opportunities for building more sustainable cities that accommodate economic, social and environmental aspirations.
V tomto kontextu se očekává, že počet obyvatel Evropy poroste zhruba do roku 2020, poté se bude stabilizovat a nakonec začne klesat.
In this evolving context, Europe's population is expected to increase until about 2020, a�er which it will stabilise and then decline.
Avšak u populace v produktivním věku (obyvatelé ve věku 15–64 let) se začátek poklesu očekává o několik let dříve, od roku 2010, což bude mít důsledky na udržení zaměstnanosti a inovace.
However the working-age population (those aged 15–64) is expected to start falling a few years earlier, from 2010, with consequences for sustaining employment and innovation.
V souvislosti s tím dojde k výraznému nárůstu počtu starších osob (ve věku 65 a více let).
In parallel, there will be a marked increase in older persons (aged 65 and over).
Spotřební preference starších lidí mají tendenci se posouvat směrem ke službám, jako jsou společenské činnosti a trávení volného času, včetně cestovního ruchu, s následnými dopady na životní prostředí.
The consumption demand pa�erns of older people tend to shi� towards services such as social and leisure activities, including tourism, with consequent environmental impacts.
Proto tyto demografické změny částečně odráží i například prudký nárůst letecké dopravy, která je nejrychleji rostoucím zdrojem emisí skleníkových plynů.
So, for example, the explosive increase in air travel, which is the fastest growing source of greenhouse gas emissions, reflects in part these changes in demography.
Zatímco se populace Evropy bude stabilizovat a stárnout, počet domácností poroste rychlým tempem.
While Europe's population stabilises and ages, the number of households will increase at a more rapid rate.
) a očekává se další růst.
In the European Union the number grew by 11 % between 1990 and 2000 (4) and is expected to continue rising.
Většina nových domácností bude malá, což odráží společenské změny a změny životního stylu, například rostoucí počet svobodných a rozvedených lidí.
The majority of new households will be small, reflecting social and lifestyle changes such as increasing numbers of single and divorced people.
5 výkonné a spotřebovávají více zdrojů na osobu (
Smaller households tend to be less efficient, requiring more resources per capita (5) than larger households.
Trend směřující k menším domácnostem rovněž zvyšuje tlak na půdu a působí jako faktor ovlivňující rozvoj zastavěných oblastí. Do roku 2020
The trend towards smaller households also increases the pressure on land and acts as a factor driving the expansion of built-up areas.
6 se očekává, že více než 80 % Evropanů (
Over 80 % of Europeans (6) are expected to live in urban areas by 2020.
Počet obyvatel venkova v Evropě naopak klesá a očekává se, že tento dlouhodobě pozorovaný trend bude pokračovat (7).
Europe's rural population, in turn, is declining and this long-observed trend is expected to continue (7).
Vylidnění venkova má často za následek opouštění zemědělské půdy, což je trend, který představuje hrozbu zejména pro dobře zachované přírodní oblasti (8).
Rural depopulation o�en results in the abandonment of farmland, a trend that is of particular threat to areas of high nature conservation value (8).
Polopřírodní a extenzivně obdělávaná území jsou velmi citlivá na změny v zacházení s půdou, jako je zastavení spásání a vyžínání, které přispívají k udržení vysoké biologické
Semi-natural and extensively farmed areas are very vulnerable to changes in land management such as the cessation of grazing and mowing, which contribute to the maintenance of high biological diversity in these areas.
Růst populace
Population growth
Evropská populace roste pomaleji a stárne.
Europe's population is growing more slowly and ageing.
10 (9) nových členských zemí se k tomuto
The New-10 (9) countries will
Čas (roky) trendu připojí.
Time (years)
Spotřeba energie a hrubý domácí produkt ý
Energy consumption and gross domestic product
Celková spotřeba energie vá spotřeba energie a h ru b o
Total energy consumption grossdomesticproduct tal energy consumption and o T
Spotřeba energie roste, růst je však pomalejší než u hrubého domácího produktu (HDP).
Energy consumption is rising, but more slowly than gross domestic product (GDP).
V letech 1995 až 2001 vzrostla spotřeba energie o 7 %, zatímco HDP se zvýšil o 16 %.
Between 1995 and 2001, energy consumption rose by 7 % while GDP increased by 16 %.
Existující potenciál v oblasti úspor energie ve všech sektorech ekonomiky je obecně znám.
The continued potential for saving energy is widely recognised.
V oblasti dodávky energie se možnosti zlepšení v krátkodobém horizontu soustřeďují okolo přechodu na efektivnější provoz na zemní plyn. V dlouhodobém výhledu se řešení zaměřují zejména na využití kombinované výroby tepla a energie a decentralizaci výroby elektřiny.
In the energy supply sector the opportunities for improvement focus in the short term on further switching to more efficient natural gas-powered production, and in the longer term on increasing use of combined heat and power and decentralising electricity generation.
Trendy zaměstnanosti v Evropě, Japonsku a USA
Employment trends in Europe, Japan and the US
USAProduktivita práce Růst zaměstnanosti
USA: Labour productivity Employment growth
Japonsko Produktivita práce Růst zaměstnanosti
Japan: Labour productivity Employment growth
Za posledních 20 let byl růst zaměstnanosti v USA téměř třikrát vyšší než v původní EU-15 a téměř čtyřikrát vyšší než v Japonsku.
Over the last 20 years, the rate of employment growth in the US has been almost three times greater than in the EU-15 and nearly four times that of Japan.
V letech 1999 až 2002 bylo tempo růstu — ve srovnání s USA (1 %) a Japonskem (– 2 %) — nejvyšší v EU-15 (o 3.5 %).
Between 1999 and 2002, the rate of growth was greatest in the EU-15 (at 3.5 %), compared with the US (1 %) and Japan (– 2 %).
Produktivita práce v EU-15 se trvale zvyšovala rychleji než zaměstnanost, což je trend, který se odráží i v japonské ekonomice.
Labour productivity in EU-15 has been rising consistently faster than employment growth, a trend echoed by the Japanese economy.
V USA je produktivita práce přímo úměrná růstu zaměstnanosti.
In the US, however, labour productivity and employment growth are closely coupled.
EU-15Produktivita práce Růst zaměstnanosti
EU-15: Labour productivity Employment growth
Takovéto využití půdy je často na pokraji zájmu, a proto je ekonomicky citlivé na rostoucí ceny a konkurenci.
These farming practices are o�en also the most marginal and are therefore economically vulnerable to rising prices and greater competition.
Udržování evropského životního prostředí a jeho přirozeného kapitálu jsou důležité pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti hospodářského a sociálního kapitálu Evropy.
The management of Europe's environment and its natural capital are important to ensure the longterm viability of its economic and social capital.
Proto hrají například demografické a socioekonomické trendy roli ve zvyšujícím se vystavení společnosti škodám, jež jsou spojeny s počasím a klimatem, a to prostřednictvím takových faktorů, jako je např. výstavba domů v záplavových či jinak rizikových oblastech.
So, for example, demographic and socio-economic trends are playing a role in increasing society's exposure to weather- and climate-related damage through factors such as housing developments in areas vulnerable to flooding and other risks.
Odhaduje se, že kolem tří čtvrtin hospodářských ztrát v Evropě, způsobených katastrofickými událostmi, je spojeno s počasím či klimatem.
It is estimated that in Europe around three-quarters of economic losses caused by catastrophic events are weather- or climaterelated.
Velmi umírněný odhad průměrných ročních nákladů je kolem 10 miliard EUR ročně a stále roste.
A very conservative estimate of the average annual bill is about EUR 10 billion and rising.
Stále roste i spotřeba energie, což představuje v kontextu klimatické změny hlavní riziko.
Energy consumption is still increasing, a major concern in the context of climate impacts.
Zvyšuje se zejména poptávka domácností po elektřině a dopravě, ruku v ruce s rostoucím bohatstvím a počtem malých domácností.
In particular the domestic sector's demand for electricity and transport are rising in line with increasing wealth and the growing number of smaller households.
Protože však potenciál využití hlavních nízkouhlíkových technologií — jako např. velkých hydroelektráren — je z velké míry vyčerpán, je třeba hledat ještě další cesty.
End-of-pipe technology has reduced air pollutant emissions from power generation, but as the possibilities are narrowing for some key lowcarbon technologies, such as largescale hydro-electric power, other options need to be explored.
Dalšími možnostmi jsou zvýšení stimulace pro nasazování obnovitelných technologií, včetně odstraňování případných překážek, přehodnocení možností pro dopravu a uvolnění dalších finančních prostředků na výzkum alternativních technologií.
These could include reducing demand by implementing energy efficiency measures, for which there is huge potential; reducing the barriers to, and improving the incentives for, the uptake of renewable technologies; rethinking options for transport; and increasing funding for research into alternative technologies.
Trendy v produkci odpadů — což je totéž jako intenzita využívání zdrojů — jsou neudržitelné.
Trends in waste generation, a proxy for resource use intensity, are unsustainable.
Možnosti skládkování a nakládání s odpady se zmenšují s rostoucím množstvím odpadu a zvyšujícími se obavami z negativního vlivu na životní prostředí.
Treatment and disposal options are diminishing as quantities increase and concerns about their potential impacts grow.
Rozhodnutí o umístění spaloven byla v mnoha zemích vysoce kontroverzní.
Decisions on the location of incinerators have become very controversial in many countries.
Možnost zavážení odpadu je často limitovaná omezeným prostorem, stejně jako obavami z kontaminace půdy a podzemní vody a z následného ohrožení lidského zdraví.
Landfill options are o�en limited by space as well as by fears of soil and groundwater contamination and their impacts on human health.
Nástroje současné politiky pro nakládání s odpady jsou nedostačující a musí být doplněny takovými postupy, které podporují rozumnější využívání zdrojů prostřednictvím inovací a změn vzorců výroby a spotřeby.
The current policy tools for dealing with waste are inadequate and need to be complemented by approaches that promote smarter resource use by changing production and consumption pa�erns and through innovation.
Následující kapitoly přinášejí podrobnější informace o těchto a dalších tématech z oblasti životního prostředí. Pozornost je věnována i sektorům, které mají na životní prostředí největší vliv — zemědělství, dopravě a energetice.
Subsequent chapters provide further insight into these and other issues relevant to the environment and in particular the main sectoral activities that have most impact — agriculture, transport and energy.
Rozloha zastavěných území
Built-up land area
Rozloha zastavěných území se v Evropě zvětšuje a roste mnohem rychleji než počet obyvatel.
Built-up areas are spreading across Europe and increasing much faster than the population.
Většina nových staveb byla vytvořena na úkor zemědělské půdy, ale významně zasažena je rovněž lesní půda.
Most new areas have been created at the expense of agricultural land, but are also encroaching on forested land.
Jedním z faktorů působících na rozlohu zastavěných území je například rostoucí poptávka po cestovním ruchu v pobřežních oblastech, zejména v okolí Středozemního moře a Baltu. Další plochy budou pravděpodobně zastavovány v důsledku růstu počtu malých domácností.
Further expansion is likely to be caused by factors such as decreasing household size, which increases the number of households; growing demand for roads; and the depopulation of rural areas, leading to an influx of people into already built-up urban areas.
Další nárůst zastavěné plochy lze očekávat díky rostoucí poptávce po komunikacích, roli hraje i vylidňování venkovských oblastí vedoucí k přílivu obyvatelstva do již zastavěných městských oblastí.
Built-up areas have a heavy impact on soil function: where the topsoil is taken off during construction, removing the built surface would not restore the soil to a useful resource.
Zastavěná území mají značný dopad na funkci půdy: kde byla při výstavbě odstraněna ornice, prosté odstranění zastavěného povrchu půdu jako užitečný zdroj nenavrátí.
This has implications for soil as a resource for future generations.
To bude mít dopad na půdu jako zdroj pro budoucí generace.
* Data for 2000 or latest available year
Přímá spotřeba materiálu
Direct material consumption
Přímáspotřebamateriálu
Directmaterialconsumption
Přímá spotřeba materiálu (PSM) je měřítkem využití materiálů používaných danou ekonomikou.
Direct material consumption (DMC) is a measure of the materials used by the economy.
Je to ukazatel toho, jak úspěšně se EU přibližuje svému cíli oddělení využívání zdrojů od hospodářského růstu.
It is an indicator of how successfully the EU-15 is moving towards its aim of decoupling use of resources from economic growth.
Ve srovnání s úrovní z počátku 80. let se PSM mírně zvýšila na zhruba 6 miliard tun v roce 2000.
DMC increased slightly compared with early 1980 levels, to around six billion tonnes in 2000.
V druhé polovině 90. let zůstávala více méně konstantní ve výši kolem 16 tun na osobu.
It remained more or less constant at around 16 tonnes per capita during the second half of the 1990s.
PSM dominují neobnovitelné materiály: jejich podíl byl v letech 1980 až 2000 poměrně stálý, asi 75 %.
Non-renewable materials dominate DMC: their share was fairly constant at around 75 % between 1980 and 2000.
Největší část neobnovitelných materiálů, více než 40 %, přitom tvoří stavební materiály.
Of these, construction minerals make up the largest share, accounting for more than 40 %.
Obyvatelstvo měst
Urban population
Městsképopulace,odhadyprorok2020
Urbanpopulation,projectionsfor2020
Obyvatel měst přibývá.
0 The urban population is increasing.
Odhaduje se, že v městských oblastech bude žít do roku 2020 80 % Evropanů a že v sedmi zemích bude tento poměr dokonce 90 % a více.
It is forecast that 80 % of Europeans will be living in urban areas by 2020, and in seven countries the proportion will be 90 % or more.
Tlak na extenzivní rozvoj (rozpínání) měst je úzce spjat s otázkami dopravy a spotřeby.
The pressures of extensive urban development (urban sprawl) are closely coupled with issues of transport and consumption.
Rozpínání měst může rovněž vést k ekonomické segregaci, ke které dochází v opuštěných oblastech uvnitř měst a v rozsáhlých periferních sídlištích s často nekvalitním bydlením.
Urban sprawl can also lead to economic segregation, seen in areas of inner-city dereliction and extensive peripheral estates, o�en with sub-standard housing.
Expanze měst může také vyvíjet tlak na oblasti uvnitř města a na oblasti městské zeleně, které mohou být, pokud nebudou přiměřeně chráněny směrnicemi plánování územního rozvoje, poškozovány fragmentací nebo přestavbou.
Urban expansion can also place pressure on inner city and urban green areas, which may be vulnerable to fragmentation and conversion unless adequately protected by planning guidelines.
V nových členských státech EU se vyskytují rozsáhlé oblasti polopřírodních stanovišť a s nimi spojených druhů, které je třeba zachovat. Mnohé z těchto oblastí jsou však ohroženy intenzifikací (10
The new Member States contain considerable areas of semi-natural habitats and associated species of conservation interest, but many of these areas are threatened by intensification (10) or land abandonment.
) nebo opouštěním půdy. Současné výdaje na rozvoj venkova nejsou v členských státech dostatečně zaměřeny na oblasti s bohatou biologickou rozmanitostí.
Current rural development spending in Member States is not sufficiently targeted at biodiversity-rich areas.
Evropská příroda byla po staletí utvářena zemědělstvím a značná část evropské biologické rozmanitosti závisí do určité míry na zemědělské půdě.
Europe's countryside has been shaped by agriculture over centuries and much of Europe's biodiversity depends in some way on farmland.
Evropské zemědělství je stále velmi rozmanité a pohybuje se od intenzivního pěstování monokultur, které má značné dopady na životní prostředí, až po extenzivně obdělávané polopřírodní oblasti, které vyvíjejí mnohem menší tlak.
European agriculture is still very diverse, ranging from intensively farmed monocultures that put heavy pressure on the environment to extensively farmed semi-natural areas creating much less pressure.
Ochrana hodnotné zemědělské půdy je důležitá pro zastavení procesu ztráty biologické rozmanitosti.
Protecting valuable farmland is important for halting the loss of biodiversity. However, by 2003 the sites designated by
Do roku 2003 však chráněná místa, vyhlášená členskými státy na základě směrnic o ptácích a přírodních stanovištích (11), pokrývala méně než třetinu zemědělské půdy s vysokou přírodní hodnotou.
Member States under the birds and habitats directives (11) covered less than one third of farmland areas with high nature value.
Společná zemědělská politika představuje kolem 50 % celkového rozpočtu Evropské unie a má vliv na to, jakým způsobem zemědělci hospodaří s půdou a hospodářskými zvířaty.
The common agricultural policy accounts for about 50 % of the total European Union budget and influences how farmers manage their land and livestock.
V minulosti byla intenzivní zemědělská produkce dotována platbami za tunu pšenice nebo v případě dobytka za kus.
Past subsidies encouraged intensive agricultural production by paying per tonne of wheat or per head of livestock produced.
Bylo zavedeno více opatření podporujících rozvoj venkova, včetně takových, které významně přispívají k péči o životní prostředí, např. eko-zemědělské programy nebo podpora znevýhodněných oblastí.
Since the early 1990s, however, income support payments have taken over and more rural development measures have been introduced, including important measures for the environment such as agrienvironment schemes and support for less favoured areas.
To umožňuje financovat ochranu zemědělské půdy s vysokou přírodní hodnotou a tím podpořit i činnosti realizované v rámci evropského programu LIFE (Nature).
These help to fund the protection of high nature value farmlands, underpinning the activities of the LIFE (Nature) programme.
Podpora těchto zemědělských oblastí je nutná, protože klesající ceny zemědělských produktů nutí mnohé zemědělce, aby buď zvyšovali efektivitu výroby, což vede k intenzifikaci a specializaci farem, nebo aby ukončili činnost.
Increased support for these farmland areas is needed as declining prices for agricultural produce are driving many farmers either to increase production efficiency, leading to intensification and specialisation of farms, or to stop farming.
Oba tyto trendy mají negativní důsledky pro životní prostředí, zejména pak pro biologickou rozmanitost.
Both these trends have negative environmental consequences, especially on biodiversity.
Podíl opatření zaměřených na rozvoj venkova na rozpočtu společné zemědělské politiky se od roku 1990 zvýšil a v letech 2000–2002 představoval 13 % (což odpovídá 53 EUR na hektar).
The share of rural development measures in the common agricultural policy budget has increased since 1990 and accounted for 13 % (equivalent to EUR 53 per hectare) in 2000–2002.
Na základě přístupových dohod je podíl výdajů na rozvoj venkova v nových 10 přistupujících členských státech v období 2004 a 2006 (12) mnohem vyšší, než ve starších členských státech a představuje zhruba polovinu celkových výdajů (což odpovídá částce 45 EUR na hektar) V absolutních hodnotách je však úroveň výdajů na rozvoj venkova obdobná.
Under their accession agreement the proportion of rural development spending in the ten new Member States is much higher than for the older Member States, at around half of total spending (equivalent to EUR 45 per hectare) between 2004 and 2006 (12). In absolute terms, however, the level of rural development spending is similar.
Vedle vyššího podílu z celkového rozpočtu na zemědělství je rovněž důležité, aby byly výdaje na rozvoj venkova a zejména na eko-zemědělské programy řádně zacíleny na oblasti s vysokou biologickou rozmanitostí.
As well as taking a higher share of the total agricultural budget it is important that rural development expenditure, and in particular the agrienvironment schemes, is properly targeted at areas of high biodiversity.
Výdaje na rozvoj venkova
Rural development spending