natgillin/translations-raw huggingface dataset:
[…] pokud uvedený producent chová během nejméně šesti po sobě jdoucích měsíců ode dne podání žádosti o prémie nejméně 60 % krav bez tržní produkce mléka a nejvýše 40 % jalovic z celkového množství zvířat, pro která žádá o prémii.
… provided that he keeps, for at least six consecutive months from the day on which the application is lodged a number of suckler cows at least equal to 60% and of heifers at most equal to 40% of the number for which the premium was requested.
Za účelem stanovit počet [stanovení počtu] zvířat, na která se vztahuje poskytnutí prémie […], by se mělo určit [se určí] na základě individuálního referenčního
For the purposes of determining the number of eligible animals … whether cows belong to a suckler herd or to a dairy herd shall be established on the basis of the
366], zda se jedná o krávy bez tržní produkce mléka nebo o dojnice.
48] and the average milk yield.
Nárok na prémii každého producenta je omezen [nárok každého producenta na prémii je omezen] individuálním stropem podle článku 7.
The producers’ entitlement to the premium shall be limited by the application of an individual ceiling as defined in Article 7.
Komise postupem podle článku 43 stanoví prováděcí pravidla k tomuto článku, zejména pravidla pro definici krávy bez tržní produkce mléka podle článku 3, a stanoví průměrnou výnosnost produkce mléka.“
Detailed rules for the application of this Article and, in particular, those relating to the definition of the concept of suckler cow referred to in Article 3 shall be adopted and the average milk yield shall be determined by the Commission in accordance with the procedure laid down in Article 43.’
396, dále jen „prováděcí nařízení“) ve svém článku 14 upřesňuje pojem „krávy masných plemen“:
30) (‘the implementing regulation’) defines ‘cows belonging to a meat breed’ in Article 14:
Podle článku 45 tohoto nařízení přijmou členské státy veškerá vhodná opatření nezbytná k zajištění řádného používání tohoto nařízení.
Under Article 45 of that regulation, Member States are required to adopt all suitable measures necessary to ensure that that regulation is applied properly.
308) ve svém článku 38 stanoví, že pokud na základě kontroly vyplynou v žádosti o podporu nesrovnalosti, bude požadovaná podpora snížena nebo dokonce vyloučena.
11) provides for reductions and even exclusions in respect of the aid applied for where controls reveal irregularities in the aid application.
Článek 41 tohoto nařízení nicméně umožňuje zohlednit vliv přírodních okolností, jako je uhynutí zvířete v důsledku nemoci nebo nehody, za kterou nelze zemědělce činit odpovědným.
Article 41 of that regulation, however, allows account to be taken of natural circumstances such as the death of an animal as a consequence of a disease or an accident for which the farmer cannot be held responsible.
Krom toho článek 48 tohoto nařízení stanoví zohlednění případů vyšší moci a mimořádných okolností.
Article 48 of that regulation provides, in addition, for account to be taken of cases of force majeure and exceptional circumstances.
Nařízení o prémiích Společenství na zvířata (Regeling dierlijke EG-premies), ve znění rozhodnutí ze dne 30. července 2002 (Stscrt 2002, č. 143, s.
Article 1(p) of the Rules on EC animal premiums (Regeling dierlijke EG-premies), as amended by decision of 30 July 2002 (Staatscourant 2002, No 143, p.
6 odst. 1 písm. d) nizozemské právní úpravy, ve znění použitelném do 2. června 2003, je prémie poskytnuta producentům pouze tehdy, pokud se krávy bez tržní produkce mléka v průběhu dotčeného roku alespoň jedenkrát otelily a pokud jejich telata zůstala ve stádu nejméně čtyři měsíce po narození.
Under Article 6.1(d) of the Netherlands rules, in the version applicable until 2 June 2003, a premium is granted to the producer only for suckler cows which, in the year in question, have calved at least once and whose calves have not been removed from the herd within four months after their birth.
6 odst. 1 písm. d) nizozemské právní úpravy změněn následovně:
From 2 June 2003, Article 6.1(d) of the Netherlands rules was amended as follows:
„Prémie je poskytnuta producentům pouze na krávy bez tržní produkce mléka, které se otelily nejméně jedenkrát během období, které začíná plynout 20 měsíců před zahájením období dotčené žádosti a které končí celé čtyři měsíce po tomto datu, a jejichž telata zůstala ve stádu nejméně čtyři měsíce po svém narození.“
‘A premium shall be granted to the producer only for suckler cows which have calved at least once in the period which starts to run 20 months before the date on which the application period in question started and ends four full months after that date and whose calves have not been removed from the herd within four months after their birth.’
Skutkový stav v původním řízení a předběžné otázky
The facts in the main proceedings and the questions referred for a preliminary ruling
A. G. Winkel požádal o prémii na sedm krav bez tržní produkce mléka za roky 2002 a 2003.
Mr Winkel applied for premiums for seven suckler cows in respect of 2002 and 2003.
2008 – VĚC C-446/06 podpory příjmů ve výši téměř 900 eur, která měla být započtena na podpory, jež měl obdržet v letech 2003 až 2005.
2008 — CASE C-446/06 birth. The Minister for Agriculture also excluded Mr Winkel from receiving income support amounting to almost EUR 900, to be offset against the aid payable in respect of 2003 to 2005, pursuant to Article 38 of Regulation No 2419/2001.
Pokud jde o rok 2003, poskytl ministr zemědělství A. G. Winkelovi prémii ve výši zhruba 1 100 eur na šest krav bez tržní produkce mléka.
In respect of 2003, the Minister for Agriculture granted Mr Winkel a premium of approximately EUR 1 100 for six suckler cows.
Prémie nebyla poskytnuta na jednu krávu z důvodu, že nekrmila své tele alespoň čtyři měsíce po narození mateřským mlékem.
The premium was refused for one cow on the ground that it had not suckled its calf for four months after its birth.
A. G. Winkel podal stížnosti proti žádosti o vrácení prémií za rok 2002, vyloučení z poskytování podpory příjmů za tentýž rok a zamítnutí své žádosti o prémii na jednu krávu v roce 2003.
Mr Winkel raised objections against the request for reimbursement of the premium for 2002, the exclusion from income support in respect of the same year and the rejection of his application for a premium in respect of one cow in 2003.
Ministr zemědělství zamítl tyto stížnosti rozhodnutím ze dne 26. října 2004, proti němuž podal A. G. Winkel žalobu ke College van Beroep voor het bedrijfsleven.
The Minister for Agriculture dismissed those objections by decision of 26 October 2004. Mr Winkel appealed against that decision to the College van Beroep voor het bedrijfs - leven (Administrative Court for Trade and Industry) (Netherlands).
Tento soud zmiňuje, že mu ministr zemědělství předložil dva dokumenty.
That court states that two documents were presented to it by the Minister for Agriculture.
Prvním je výkladové sdělení generálního ředitelství Komise Evropských společenství pro zemědělství ze dne 16. prosince 1999, ve kterém je uvedeno, že telata krav bez tržní produkce mléka musejí až na výjimečné případy zůstat u svých matek.
The first is an interpretative note of the Directorate-General for Agriculture of the Commission of the European Communities of 16 December 1999, in which the Commission states that the calves of suckler cows must remain with their mothers other than in exceptional cases.
Druhým dokumentem je zpráva téhož generálního ředitelství ze dne 3. června 2002, která poukazuje na přezkum učiněný nizozemskými orgány, který následoval po kontrole vykonané službami Komise.
The second document is a report of 3 June 2002 by the same Directorate-General describing checks carried out by the Netherlands authorities following a Commission inspection.
Uvádí se v ní, že téměř 25 % telat narozených v roce 2000, která byla součástí stáda, jež je určené k chovu skotu, opustilo stádo dříve než čtyři měsíce po narození.
That report states that almost 25% of the calves born in 2000 belonging to herds intended for rearing purposes had left their herd in the four months following their birth.
Služby Komise upřesňují, že s výjimkou řádně odůvodněných výjimečných případů má pro účely přidělení prémie na krávu bez tržní produkce mléka zůstat každé tele u matky průměrně čtyři měsíce.
The Commission states that, other than in duly reasoned exceptional cases, each calf must remain with its mother for an average of four months for the purposes of award of the suckler cow premium.
Předkládající soud si nicméně klade otázku, zda tím, že členský stát stanoví podmínky týkající se četnosti otelení a délky krmení mateřským mlékem na úrovni každé krávy, a nikoli na úrovni stáda jako celku, nezavádí požadavky neslučitelné s právní úpravou Společenství.
The national court is, however, uncertain as to whether, by imposing conditions on the frequency of calving and the length of suckling at the level of each suckler cow and not at that of the herd as a whole, a Member State is introducing requirements which are incompatible with the Community rules.
Za těchto podmínek se College van Beroep voor het bedrijfsleven rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžné otázky:
It is in those circumstances that the College van Beroep voor het bedrijfsleven decided to stay the proceedings and to refer the following questions to the Court for a preliminary ruling:
Úvodní poznámky
Preliminary comments
Ze spisu vyplývá, že podmínky zakládající nárok na prémie na krávu bez tržní produkce mléka uplatňované v Nizozemsku se týkají jednak četnosti otelení, a jednak délky krmení mateřským mlékem.
According to the case-file, the applicable conditions in the Netherlands governing eligibility for the suckler cow premium relate to both the frequency of calving and the length of suckling.
Během období, jehož se týká stížnost A. G. Winkela, se změnila podmínka ohledně četnosti otelení.
The condition relating to the frequency of calving changed during the period at issue in Mr Winkel’s appeal.
Až do 2. června 2003 se krávy, na něž byla prémie žádána, měly k tomu, aby byly kvalifikovány jako krávy bez tržní produkce mléka, otelit alespoň jedenkrát během daného roku.
Up to 2 June 2003, in order to be classified as suckler cows, cows in respect of which a premium was applied for had to have calved at least once in the year in question.
Od 2. června 2003 stačilo, aby se dotčené krávy otelily jednou za dvouleté období.
From 2 June 2003, it was sufficient that the cows in question had calved once within a defined two-year period.
Podmínka týkající se délky krmení mateřským mlékem se naproti tomu nezměnila a stanoví, že telata musí zůstat u své matky během období čtyř měsíců po narození.
The condition relating to the length of suckling, by contrast, did not change and provides that the calves must have remained with their mother for a period of four months after their birth.
Vyjádření účastníků řízení
Observations of the parties
3 písm. f) nařízení č. 1254/1999 brání podmínkám, které stanoví nizozemská právní úprava.
Mr Winkel and the Commission submit that Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 precludes conditions such as those laid down in the Netherlands rules.
A. G. Winkel má za to, že praxe, která je v chovu skotu obvyklá, na níž jsou založeny tyto podmínky, je, jak prokazuje změna podmínky týkající se četnosti otelení, nejistá a proměnlivá.
Mr Winkel takes the view that the usual animal husbandry practice on which those conditions are based is vague and variable, as demonstrated by the change to the condition relating to the frequency of calving.
Komise má nejprve za to, že definice obsažená v tomto čl. 3 písm. f) je taxativní, a že členské státy nemohou přidávat další podmínky.
The Commission considers, first, that the definition in Article 3(f) is exhaustive and that the Member States could not add other conditions.
Charakter stáda bez tržní produkce mléka musí být dále posouzen na úrovni stáda jako celku, a nikoli na úrovni každé krávy.
Secondly, it argues, the suckler element must be assessed at the level of the herd as a whole rather than at the level of individual cows.
Konečně podmínky, které jsou zavedeny nizozemskou právní úpravou brání zohlednění výjimečných případů, kdy délka krmení mateřským mlékem nebo četnost otelení nemohly být dodrženy.
Finally, conditions such as those introduced in the Netherlands rules preclude account from being taken of exceptional cases in which the length of suckling or the frequency of calving could not be complied with.
Nizozemská a francouzská vláda zastávají opačný názor.
The Netherlands and French Governments put forward the opposite opinion.
Nizozemská vláda uvádí, že dotčené podmínky, zejména podmínku týkající se délky krmení mateřským mlékem, zavedla, aby zohlednila kritiky vyjádřené službami Komise, které následovaly po kontrolách, jež tyto služby uskutečnily.
The Netherlands Government states that it introduced the conditions at issue, in particular the condition on the length of suckling, in order to take account of criticism expressed by the Commission following an inspection carried out by Commission staff.
Navíc tato vláda namítá, že podmínka krmení mateřským mlékem nijak nebrání zohlednění výjimečných případů na základě ustanovení nařízení č. 2419/2001, jako je naléhavá porážka, která předpokládá uhynutí telete v důsledku nehody.
Furthermore, the Netherlands Government claims that the suckling requirement does not in any way preclude account from being taken of exceptional cases, such as emergency slaughtering involving accidental death of a calf, in accordance with the provisions of Regulation No 2419/2001.
Francouzská vláda má za to, že vzhledem k tomu, že na úrovni Společenství není pojem „kráva, která je součástí stáda, jež je určené k produkci masných telat“ upřesněn, přísluší členským státům, při respektování cílů právní úpravy Společenství, tento pojem vymezit.
The French Government takes the view that, in the absence of clarification at Community level, it is for the Member States to define the concept of cows forming part of a herd intended for rearing calves for meat production in compliance with the objectives of the Community legislation.
Podmínky stanovené nizozemskou právní úpravou jsou s těmito cíli plně v souladu.
The conditions laid down in the Netherlands rules are, it submits, fully compatible with those objectives.
1254/1999 definuje pojem „kráva bez tržní produkce mléka“ odkazem na dvě kritéria.
Article 3(f) of Regulation No 1254/1999 defines ‘suckler cow’ by reference to two criteria.
Podle prvního z nich se musí jednat o krávu masných plemen, vymezenou svou příslušností k plemeni tohoto určení nebo svým původem vycházejícím z křížení s takovým plemenem.
Under the first, the cow must be a ‘meat’ cow, determined by its belonging to a meat breed or its origin deriving from a cross with that breed.
Druhé kritérium vyžaduje, aby byla kráva součástí stáda, jež je určeno k produkci masných telat.
The second requires that it belong to a herd intended for rearing calves for meat production.
Článek 6 tohoto nařízení vymezuje podmínky pro poskytnutí prémie na krávu bez tržní produkce mléka, přičemž ve svém odstavci 2 stanovuje povinnost producenta chovat nejméně 60 % krav bez tržní produkce mléka a nejvýše 40 % jalovic z celkového množství zvířat, pro která žádá o prémii během nejméně šesti po sobě jdoucích měsíců ode dne podání této žádosti.
Article 6 of Regulation No 1254/1999 establishes the conditions for eligibility for the suckler cow premium and, accordingly, provides in Article 6(2) for an obligation on the producer to keep, for at least six consecutive months from the date of the application, a number of suckler cows at least equal to 60% and of heifers at most equal to 40% of the number for which the premium was requested.
Jak uvedl generální advokát v bodě 47 svého stanoviska, činí toto ustanovení nezbytným přesně stanovit, co je to kráva bez tržní produkce mléka, aby byla odlišena od ostatních krav, jako dojnic a jalovic.
As the Advocate General notes in point 47 of his Opinion, that provision makes it necessary to give a precise definition of a ‘suckler cow’ in order to distinguish it from other cows such as dairy cows or heifers.
Komise v článku 14 prováděcího nařízení upřesnila, které krávy nejsou považovány za krávy masných plemen podle čl. 3 písm. f) a současně v článku 45 ukládá požadavek, aby členské státy přijaly veškerá vhodná opatření nezbytná k zajištění řádného používání tohoto nařízení.
In Article 14 of the implementing regulation, the Commission specified which cows are not considered to belong to a meat breed within the meaning of Article 3(f), while requiring the Member States, in Article 45 of that regulation, to adopt all suitable measures necessary to ensure that that regulation is applied properly.
Je třeba konstatovat, že se Komise v tomto článku 14 omezuje na vyloučení krav určitých plemen z pojmu „kráva bez tržní produkce mléka“, aniž by přitom dále upřesnila rozsah tohoto pojmu pro účely vymezení podmínek pro poskytnutí podpory.
It must be stated that, in Article 14, the Commission merely excludes from the concept of ‘suckler cow’ those cows which belong to certain bovine breeds, without further defining that concept for the purpose of determining the conditions of eligibility for the premium.
Komise zvláště neuvádí kritéria umožňující mít za to, že kráva je součástí stáda, jež je určeno k produkci masných telat.
In particular, the Commission does not set out the criteria which would make it possible to conclude that a cow belongs to a herd intended for rearing calves for meat production.
Komise naproti tomu ukládá členským státům povinnost přijmout opatření směřující k zajištění správného uplatňování prováděcího nařízení.
By contrast, the Commission imposes on the Member States the task of adopting the measures necessary to ensure that the implementing regulation is properly applied.
Povinnost upřesnit pojem „kráva bez tržní produkce mléka“ pro tento účel tedy nakonec spočívá na členských státech.
The responsibility of defining what constitutes a suckler cow for that purpose therefore lies, ultimately, with the Member States.
Je tedy třeba ověřit, zda za účelem upřesnění tohoto pojmu mohou členské státy odkázat na praxi, která je v chovu skotu na jejich území obvyklá.
Accordingly, it is necessary to determine whether the Member States may, for the purposes of defining that concept, refer to the usual animal husbandry practice within their territory.
Z vyjádření předložených Soudnímu dvoru v tomto ohledu vyplývá, že se praxe, která je v chovu skotu obvyklá, v jednotlivých členských státech liší.
In that respect, according to the observations submitted to the Court, animal husbandry practice varies from one Member State to another.
Francouzská vláda uvádí, že ve Francii je minimální praxe krmení masného telete mateřským mlékem odhadována na čtyři týdny.
The French Government submits that, in France, the minimum suckling period for a calf intended for meat production is estimated at four weeks.
Nizozemská vláda a Komise prohlašují, že v Nizozemsku je obecná délka krmení mateřským mlékem čtyři měsíce.
The Netherlands Government and the Commission state that, in the Netherlands, the duration of suckling is generally four months.
Jak vyplývá ze zprávy ze dne 3. června 2002, zmíněné v bodě 17 tohoto rozsudku, samo generální ředitelství Komise pro zemědělství odkazuje na tuto praxi, přičemž vytýká nizozemským orgánům, že za způsobilé považovaly krávy, které nekrmily v souladu s praxí, která je v chovu skotu v tomto členském státě obvyklá, svá telata alespoň čtyři měsíce mateřským mlékem.
As evidenced by the report of 3 June 2002, referred to in paragraph 17 of this judgment, the Commission’s Directorate-General for Agriculture itself referred to those practices, criticising the Netherlands authorities for taking the view that cows which have not suckled their calves for at least four months in accordance with the usual practice in that Member State would be eligible.
Je třeba se domnívat, že pokud pojem „kráva bez tržní produkce mléka“ není pro účely vymezení podmínek způsobilosti k poskytnutí podpory v prováděcím nařízení přesně definován, mohou členské státy toto upřesnění provést na základě praxe, která je v chovu skotu na jejich území obvyklá.
In the absence of a precise definition of the concept of ‘suckler cow’ in the implementing regulation for the purpose of determining the conditions of eligibility for the premium, it is open to the Member States to provide that clarification by taking as a basis the usual animal husbandry practice within their territory.
Uplatnění podmínek na úrovni každé krávy, a nikoli na úrovni stáda jako celku, posiluje svou jasností právní jistotu a usnadňuje příslušným vnitrostátním orgánům kontrolu správnosti žádostí o prémie.
The application of conditions at the level of individual cows rather than at the level of the herd as a whole strengthens legal certainty because it is clear and facilitates the monitoring of the regularity of premium applications by the competent national authorities.
Nicméně je třeba ověřit, zda takové podmínky, jako jsou podmínky zavedené nizozemskou právní úpravou, respektují cíl těchto nařízení.
It is none the less necessary to determine whether requirements such as those introduced in the Netherlands rules comply with the objective of those regulations.
Pokud jde o požadavek, aby telata zůstala ve stádu za účelem zajištění minimální délky krmení mateřským mlékem, je jeho cílem zaručit, aby bylo stádo skutečně určeno k produkci masa, a nikoli k produkci mléka.
As regards the requirement that calves remain in the herd in order to ensure suckling for a minimum length of time, this is designed to ensure that the herd is in fact intended for meat production and not for milk production.
Jak uvádí francouzská vláda, ve stádech určených k produkci mléka jsou totiž s cílem zlepšit účinnost produkce mléka, na rozdíl od stád bez tržní produkce mléka určených k produkci masa, telata obecně odňata od svých matek a prodána již při narození.
As the French Government has submitted, in dairy herds, as opposed to suckler herds intended for meat production, calves are generally separated from their mother and sold immediately after birth in order to improve the efficiency of milk production.
Přijetí takových podmínek členskými státy tak může představovat upřesnění potřebné k tomu, aby právní úprava Společenství nabyla účinnosti, aniž by přitom tvořilo překážku zohlednění výjimečných okolností stanovených touto úpravou.
The adoption by the Member States of such conditions may thus constitute useful clarification for implementation of the Community legislation without, however, precluding account from being taken of exceptional circumstances provided for by that legislation.
Nizozemská vláda ve svém písemném vyjádření v tomto ohledu zdůraznila, že nic nebrání tomu, aby vnitrostátní orgány z důvodu přírodních okolností ve smyslu článku 41 nařízení č. 2419/2001 nebo výjimečných okolností ve smyslu článku 48 tohoto nařízení učinily výjimky, zejména z podmínky čtyřměsíční délky krmení mateřským mlékem.
In that regard, the Netherlands Government noted in its written observations that there is nothing to prevent the national authorities from derogating, inter alia, from the condition relating to the four-month duration of suckling by reason of natural circumstances within the meaning of Article 41 of Regulation No 2419/2001 or exceptional circumstances within the meaning of Article 48 of that regulation.
V důsledku toho se kritika Komise, podle níž uplatnění těchto podmínek znemožňuje zohlednění výjimečných okolností, jako je úmrtí telete brzy po narození, nejeví být opodstatněnou.
Consequently, the Commission’s criticism that the application of such conditions makes it impossible to take into account exceptional circumstances, such as the death of a calf shortly after its birth, appears to be unfounded.