natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Překladatelé pracují s psanými texty a tlumočníci s mluveným slovem.
Translators work with written texts, and interpreters with the spoken
NÍ V Á laboratoří a celosvětovým referenčním nástrojem.
EU interpreters use a similar system when providing interpretation to and from all 23 official languages.
Výsledky jejich úsilí jsou poskytovány veřejnosti a často je využívají výzkumní pracovníci a soukromé společnosti.
For instance, a Finnish speaker’s words will be interpreted into a limited number of ‘relay’ languages.
Slovenský tlumočník si jeden z těchto jazyků zapne jako výchozí jazyk, což snižuje potřebu mít osoby schopné tlumočit přímo z s n štiny do slovenštiny.
A Slovak interpreter will plug into one of these as the source language, removing the need for people who can interpret straight out of Finnish into Slovak.
Denně musí tlumočnický útvar Evropské komise a Rady ministrů zajistit tlumočení pro přibližně 60 jednotlivých zasedání v Bruselu nebo na jiných místech v EU.
On any one day, the interpretation service of the European Commission and the Council of Ministers has to cover about 60 separate meetings in Brussels or at other EU locations.
To zahrnuje formální zasedání s úplným tlumočením do a z 23 úředních jazyků EU.
These include formal meetings with full interpretation into and out of the EU’s 23 official languages.
Každé takovéto zasedání vyžaduje tým 69 tlumočníků.
Any such meeting requires a team of 69 interpreters.
Používání jazykových úspor tohoto druhu je praktické a hospodárné, jsou-li dodrženy standardy.
Using linguistic shortcuts of this kind makes practical and economic sense — provided standards are maintained.
Kontrola kvality tlumočení i písemných překladů je proto důležitým úkolem.
Quality control of both interpretation and written translation is therefore a major challenge.
Vzhledem k jedinečné velikosti a povaze svých útvarů zajišťujících jazykové služby se instituce EU velmi spoléhají na pomoc, kterou nabízejí nové technologie.
Given the unique size and nature of their linguistic services, the EU institutions rely heavily on the help offered by new technologies.
Nejzřejmějšími příklady jsou tlumočení na dálku, správa vícejazyčných internetových stránek a počítačem podporovaný překlad.
Remote interpreting, management of multilingual websites and compu-ter-assisted translation are the most obvious examples.
Při neformálních a pracovních zasedáních tlumočníci rovněž poskytují zeštíhlené služby.
Interpreters also provide slimmeddown services for informal and working meetings.
V některých případech se používají pouze nejznámější jazyky EU.
In some cases, only the most widely known EU languages are used.
V jiných případech mohou účastníci hovořit velkým počtem jazyků, tyto jsou však tlumočeny pouze do dvou nebo tří nejběžněji používaných jazyků.
In others, participants may be able to speak a large number of languages but these are only interpreted into two or three of the widely used ones.
Nic není ztraceno v překladu: čtěte o Evropě ve svém vlastním jazyce
Nothing is lost in translation: read about Europe in your own language
DALŠÍ INFORMACE
Future challenges
Boj proti změně klimatu Vůdčí úloha EU
Combating climate change The EU leads the way
Tuto publikaci a další stručné a přehledné informace o EU naleznete na internetové adrese:ec.europa.eu/publications
You can find this booklet and other short, clear explanations about the EU online at:ec.europa.eu/publications
Rukopis dokončen v září 2007, aktualizován v září 2008
Manuscript completed in September 2007 and updated in September 2008
Ilustrace na obalu: © iStockPhoto
Cover illustration: © iStockPhoto
© Evropská společenství, 2008Reprodukce povolena
© European Communities, 2008Reproduction is authorised
VYTIŠTĚNO NA PAPÍŘE NEBĚLENÉM
Representation in Northern Ireland Windsor House9/15 Bedford Street, Belfast BT2 7EGTel. (44-28) 90 24 07 08Fax (44-28) 90 24 82 41Internet: www.ec.europa.eu/uk
Jak můžete snížit svoji uhlíkovou stopu
Reducing your carbon footprint
Změna klimatu je jednou z největšíchhrozeb, jimž naše planeta čelí.
Climate change is one of the greatest threats facing the planet.
Pokudteplota Země překročí úroveň před industrializací o více než 2°C, budezměna klimatu pravděpodobně nezvratná a mohla by mít obrovskédlouhodobé důsledky.
If the Earth’s temperature rises by morethan 2°C above preindustrial levels,climate change is likely to becomeirreversible and the long-term consequences could be immense.
Průměrná teplota Země se během 10 000 let až do průmyslové revoluce téměř nezměnila.
The Earth’s average temperature waslargely stable for 10 000 years untilthe Industrial Revolution.
Od roku 1850,kdy bylo zahájeno důsledné přesnéměření, stoupla teplota o 0,76°C. Pokud nezačneme jednat, teplotapodle mezinárodního vědeckého panelu, svolaného Organizací spojenýchnárodů, vzroste během tohoto stoletío dalších 1,8–4,0°C, možná dokonceaž o 6,4°C. Byl odstartován závod,jehož cílem je zabránit tomu, aby světdosáhl bodu, který je považován zabod zvratu, tedy aby došlo ke zvýšeníteploty o 2°C. Tento závod pravděpodobně prohrajeme, pokud nebudou nejpozději do roku 2020 stabilizovány globální emise a pokud se tyto emise následně do roku 2050 nesníží na úrovně, které budou ve srovnání s rokem 1990 poloviční.
Since1850, the first date from which thereis consistent accurate measurement,it has risen by 0.76°C. Unless weact, it is likely to rise by a further1.8–4.0°Cthis century and possiblyby as much as 6.4°C, according toan international panel of scientistsconvened by the United Nations(UN). The race is on to prevent theworld reaching what is believed tobe the tipping point, a 2°Cincrease.It will most likely be lost if globalemissions are not stabilised byaround 2020 at the latest and thencut to around half of their 1990 levelsby 2050.
S rostoucími extrémnímiklimatickými jevy nebudou muset své povodňové hráze zvýšitpouze Benátky.
With more extremes ofclimate, it is not just Venice that will have toupgrade its flooddefences.
Atmosféra obsahuje vodní páry, oxid uhličitý a další přirozeně se vyskytující plyny, které propouštějí sluneční světlo, ale pohlcují teplo, jež se odráží od Země.
The atmosphere contains water vapour, carbon dioxide and other naturally occurring gases thatlet in sunlight but absorb the heat that is radiated back off the Earth.
Tento přirozený proces, nazývaný„skleníkový efekt“, udržuje teplotu Země na úrovni, která je příznivá pro život.
This natural process, calledthe ‘greenhouse effect’, keeps the Earth’s temperature at a level that supports life.
V důsledku lidských činností, např. spalování fosilních paliv a mýcení lesů s cílem uvolnit prostorpro zemědělskou půdu, se však v atmosféře zvyšuje obsah oxidu uhličitého a dalších plynů, které pohlcují teplo.
However, human activities such as the burning of fossil fuels and the destruction of forests tomake farmland are increasing the levels of carbon dioxide and other heat-trapping gases in theatmosphere.
Nárůstem těchto „skleníkových plynů“ je umocňován přirozený skleníkový efekt,Země se otepluje a mění se klima.
The addition of these ‘greenhouse’ gases is enhancing the natural greenhouseeffect, making the Earth warmer and changing the climate.
Řešením je snížení objemu globálních emisí skleníkových plynů, zejména oxidu uhličitého. K tomu je třeba lépe využívat přírodní zdroje.
The solution lies in reducing global emissions of greenhouse gases, in particular carbon dioxide.This means making better use of natural resources.
Hlavními zdroji emisí skleníkových plynů jsou fosilní paliva, tedy ropa, zemní plyn a uhlí, používaná k výrobě elektrické energie, k topení, chlazení a v dopravě.
Fossil fuels — oil, gas and coal for electricity, heating, cooling and transport — are major sources of greenhouse gas emissions.
Je třeba, abychom je spalovali v menší míře a účinněji.
We need toburn less of them and burn them more efficiently.
Zároveň je důležité zabránitunikání oxidu uhličitého do atmosféry, například jeho „zachytáváním“ ihned při vzniku a jeho následným uložením pod zemí ve vytěžených plynových polích nebo solných kavernách.
At the same time, it is important to preventcarbon dioxide escaping into the atmosphere, for example by ‘capturing’ it as it is produced, andthen storing it underground in depleted gas fields or salt caverns.
Pro odvrácení změny klimatu je velmi důležité zabránit odlesňování, zejména mizení tropickýchpralesů, které fungují jako jímky uhlíku a pohlcují oxid uhličitý.
Reversing deforestation, particularly the disappearance of tropical forests, which act as carbon‘sinks’ that absorb carbon dioxide, is also essential for tackling climate change.
Pokud lesy rostou, zachycují oxiduhličitý, jsou-li káceny, oxid uhličitý uvolňují.
Forests soak upcarbon dioxide when they are growing but give it off when they are cut down.
Ke globálnímu oteplování přispívají i další faktory, například metan uvolňovaný ze zemědělstvía z odpadu na skládkách nebo emise způsobené nadměrným používáním hnojiv, hlavními příčinami je však používání fosilních paliv a odlesňování.
There are other contributors to global warming, such as methane emitted from agriculture andthe disposing of waste in landfill sites or the emissions caused by excessive fertiliser use, but fossil fuel use and deforestation are the main culprits.
Cesta vpřed: integrovaná reakce
The way forward:an integrated response
Více informací o integrované reakci EU: ec.europa.eu/climateaction/ kových plynů a následně do roku2050 snížit jejich objem přibližně napoloviční hodnotu úrovně z roku1990.
The way forward for the EU is an integrated energy and climate changepolicy, as the burning of fossil fuelsfor energy purposes is a major contributor to climate change.
Aby EU těchto cílů dosáhla,usiluje o novou, celosvětovou dohodu.
EU leaders endorsed such a policy already in March 2007.
Předpokládá, že jako první krokby průmyslové země měly do roku2020 společně snížit emise skleníkových plynů na úroveň o 30 % nižšínež je úroveň z roku 1990.
This demonstrates Europe’s global leadership in tackling climate change while pavingthe way for the EU to increase itssecurity of supply and strengthen itscompetitiveness.
Jelikož hlavní příčinou změny klimatuje spalování fosilních paliv pro energetické účely, je pro EU cestou vpředintegrovaná politika v oblasti energetiky a změny klimatu.
To limit global warming to 2°C, global emissions of greenhouse gases willneed to stop increasing within 10 to15 years and then be cut to aroundhalf of 1990 levels by 2050.
Čelní představitelé EU takovouto politiku podpořilijiž v březnu 2007.
The EUis striving for a new global agreement to reach these goals.
Integrovaná politika v oblasti energetiky a změny klimatu je znamením počátku nové průmyslové revoluce, která má změnit způsob, jakým vyrábímea využíváme energii, a rovněž druhypoužívané energie. Jejím cílem je nastolit ekonomiku, která je šetrná keklimatu a je založena na kombinacinízkouhlíkových technologií a zdrojůenergie.
As a firststep, it considers that industrialisedcountries should collectively cut theiremissions of greenhouse gases to30% below 1990 levels by 2020.Developing countries, such as Chinaand India, will also need to start limiting the growth in their emissions.
K omezení globálního oteplování na2 °C je třeba během 10 až 15 let zastavit nárůst globálních emisí sklení-
The goal is to move to a climatefriendly economy based on a combination of low-carbon technologiesand energy sources.
Ve snaze zdůraznit své odhodlání a být příkladem svým partnerům EUsouhlasila, že do roku 2020 sníží emise skleníkových plynů alespoň o 20%bez ohledu na to, jak se zachovají jiné země.
To underline its determination andset an example for its partners tofollow, the EU has agreed to cut itsown greenhouse gas emissions by atleast 20%by 2020 regardless ofwhat othercountries do.
EU hodlá tohoto snížení dosáhnout pomocí opatření, kterájsou naplánována v rámci nové integrované politiky v oblasti energetikya změny klimatu, spolu s opatřeními,která jsou již zavedena.
The EUplans to achieve this reductionthrough actions programmed in thenew integrated energy and climatepolicytogether with measuresalready in place.
Výroba elektřiny spalováním uhlíobzvláště poškozuježivotní prostředí.
Burning coal to produceelectricity is particularlyharmful to the climate.
Čelní představitelé EU se rozhodli: lépe propojit energetické trhy EU,jinými slovy zvýšit konkurenceschopnost trhů s elektřinou a zemním plynem v celé Evropě;lépe sladit energetickou politiku EUs ostatními politikami, nejen s politikou v oblasti životního prostředí,ale rovněž v oblasti výzkumu, zemědělství a obchodu;zlepšit mezinárodní spolupráci: pokud EU dokáže k energeticezaujmout jednotný přístup a tentopřístup jednohlasně vyjádřit, můžese ujmout vůdčí úlohy v globálnídebatě.
EU leaders decided to: gas fields or old salt mines — so thatthese can make a major contributionto reducing emissions by 2020;better integrate EU energy markets,i.e. moving towards more competitive, Europe-wide electricity andgas markets; better integrate EU energy policywith other policies, not just withenvironment policy, but also withpolicies such as research, agricultureand trade; increase international cooperation: if the EU can take a commonapproach on energy, and articulateit with a common voice, it can leadglobal debate.
V lednu 2008 Evropská komise představila návrhy specifických opatřenítýkající se těchto bodů, které mají navést EU – a její občany – na správnoucestu s cílem bojovat proti změně klimatu, zvyšovat bezpečnost dodávekenergie a podporovat trvalý ekonomický růst.
In January 2008 the European Commission presented specific policyproposals on these points to set the EU — and its citizens — on the rightcourse to fighting climate change,increasing security of energy supplyand promoting continued economicgrowth.
Veškerá biopaliva bezohledu na to, zda byla vyrobena v EU nebo do EU dovezena, musíbýt vyráběna udržitelným způsobem.
storing it underground in depleted
Vlak je rychlejší a čistšídopravní prostředek: proboj proti změně klimatuje naprosto nezbytnéomezit emise z automobilů.
It’s faster and cleaner bytrain: cutting vehicle emissions is critical incombating climatechange.
Během posledních 100 let vzrostla průměrná teplota na celém světě téměř o 0,74°C. Evropase ve srovnání s celosvětovým průměrem otepluje rychleji: teplota se zvýšila přibližně o 1°C. Od roku 1850, kdy bylo započato spolehlivé zaznamenávání teplot, spadá 12 ze 13 celosvětově nejteplejších let do období mezi roky 1995 až 2007.
Over the past 100 years the mean temperature has increased by almost 0.74°Cworldwide.Europe is warming faster than the global average: the temperature has increased by about 1°C.Twelve of the 13 warmest years worldwide since reliable records began in 1850 occurredbetween 1995 and 2007.
Vzrůstající teploty se nyní projevují táním ledovců a arktického ledu, změnou charakteru dešťových a sněhových srážek, silnějšími vlnami sucha a veder a větší intenzitou tropických cyklonů.
The impact of rising temperatures can now be seen in melting glaciersand Arctic ice, changing rain and snowfall patterns, harsher droughts and heat waves, and thegreater intensity of tropical cyclones.
Mnoho odborníků je přesvědčeno, že globální oteplování nesmí vést ke zvýšení teploty před industrializací o více než 2°C, máme-li zabránit tomu, aby změna klimatu měla nezvratné důsledky.
Many experts believe that global warming must be limited to no more than 2°Cabove the preindustrial temperature if we are to prevent climate change from having irreversible impacts.
Vědci se však shodují, že pokud nebudou učiněna žádná opatření, mohla by se průměrná světová teplota v tomto století oproti dnešním úrovním zvýšit o 1,8 až o 4°C, v nejhoršímpřípadě až o 6,4°C.
Butthe scientific consensus is that the world’s average temperature is likely to rise by between1.8°Cand 4°C above today’s levels in the course of this century, and in the worst case by asmuch as 6.4°C, if no further action is taken.
V letech 1970 až 2004 došlo k 70% celosvětovému nárůstu emisí skleníkových plynů.
There was a 70% increase in emissions of greenhouse gases worldwide between 1970 and2004.
V odvětvídodávek energie vzrostly emise o 145 %, u dopravy činil nárůst 120 % a v průmyslovém odvětví 65 %.
In the energy supply sector, the increase was 145%. The growth from transport was120% and from industry 65%.
V důsledku snížené schopnosti lesů pohlcovat oxid uhličitý a změn ve využívání půdy vzrostly emise o 40 %.
There was a 40% increase from the reduced capacity of foreststo ‘trap’ carbon dioxide emissions, and as a result of changes in land use.
Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), zřízený v roce 1988, je mezinárodním fórem odpovědným za posuzování vědeckých důkazů o změně klimatu a jejích dopadech.
The international forum responsible for assessing the scientific evidence of climate change andits impacts is the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), set up in 1988.
Tento panel jespolečnou iniciativou programu OSN v oblasti životního prostředí a Světové meteorologické organizace a posuzuje vědecké, technické a socioekonomické informace důležité pro pochopeníhrozby, kterou představuje změna klimatu způsobená lidskou činností.
The panel, a joint initiative of the United Nations Environment Programme and the World Meteorological Organisation, assesses the scientific, technical and socioeconomic informationrelevant for understanding the risk of man-made climate change.
Na přípravě posudku sepodílejí stovky špičkových odborníků z celého světa.
The drafting of its assessments involves hundreds of leading experts from around the world.
Od roku 1990 vypracoval IPCC čtyři hodnotící zprávy, poslední v roce 2007.
Since 1990, the IPCC hasproduced four assessment reports, the most recent in 2007.
S každou zprávou roste přesvědčení, že změnu klimatu způsobují právě skleníkové plyny.
Its confidence that greenhouse gases are to blame for the change in the climate has been steadily growing with each report.
Boj proti změně klimatu si pravděpodobně vyžádá, abychom výrazně změnili náš životní styl, neznamená tovšak, že tím nutně klesne i životní úroveň.
Combating climate change is likely tomean significant adjustments to ourlifestyles but that does not mean sacrificing our standard of living.
Změny jsou naprosto slučitelné sprioritami EU v oblasti růstu a zaměstnanosti a s udržitelným rozvojem.
Thechanges are perfectly compatible withthe EU priorities of jobs and growth,and with sustainable development.
V praxi budou ekonomickénáklady na snížení emisí pravděpodobně těmito přínosy více než vyrovnány.
The costs of this action will be verylimited, and in any case much lessthan the cost of the damage climatechange will cause if we take noaction. If developed countries agree
Náklady na tato opatření budou velmi nízké a v každém případě nižší nežnáklady na odstranění škod způsobených změnou klimatu v případě, žežádná opatření neučiníme.
This would be a small price to pay toavoid the potential long-term costs ofclimate change; moreover, it does nottake into account the value of otherbenefits such as reduced air pollution, security of energy supply at predictable prices and improved competitiveness through innovation.
Pokud budou rozvinuté země souhlasit s tím, žedo roku 2020 sníží společné emise o 30 %, zpomalí se ekonomický růsto méně než 0,2 % ročně.
Inpractice, the economic costs of emission reduction are likely to be morethan offset by these benefits.
Pokud nyní nezačnemejednat, bude lyžování propříští generace záležitostíminulosti.
Without action now,skiing holidays couldbecome a thing of thepast for future generations.
Emise skleníkových plynů na osobu v zemích EU v letech 1990 a 2006
Greenhouse gas emissions per person in the EU countries, 1990 and 2006
Zdroj: EK
Source: EC
EU nezačíná boj proti změně klimatuod nuly.
The EU is not starting from scratch intackling climate change.
Již řadu let postupně zesilujesvá opatření na zvýšení energetickéúčinnosti, omezení emisí z továren a automobilů a na podporu úspor energie.
The EU hasbeen progressively strengthening itsmeasures to increase energy efficiency, limit emissions from factoriesand cars, and encourage energy savings for a number of years.
Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj je posledním z řady výzkumnýchprogramů EU, které kladou zvýšenýdůraz na životní prostřední, čistou a nízkouhlíkovou energii a boj protizměně klimatu.
The seventh framework programme on research and technologydevelopment is the latest in a seriesof EU research programmes to putincreasing emphasis on the environment, clean and low carbon energy,and climate change.
Kjótský protokol byl dojednán v roce1997.
The Kyoto Protocol was agreed in1997.
Rozvinutému světu stanovil cílsnížit v letech 1990 až 2012 emiseskleníkových plynů v průměru o5,2%.15 zemí, jež byly v té době členy EU, šlo ještě dále a společně se zavázalo, že emise sníží o 8 %.
It set an objective for the developed world as a whole of reducing itsgreenhouse gas emissions by an average of 5.2%between 1990 and2012.
Protokolrovněž vytvořil pružný tržní mechanismus zahrnující obchodování s emisemi, který má průmyslově rozvinutýmzemím pomoci dosáhnout těchto snížení při co nejnižších nákladech a podpořit investice do projektů v oblasti čisté energie v rozvojových zemích a zemích, jejichž hospodářstvíprochází transformací.
The 15 countries which weremembers of the EU at the time wentfurther and committed collectively toan 8%reduction in their emissions.The protocol also created flexiblemarket-based mechanisms, includingemission trading, to help industrialised countries achieve these reductions at least cost and to encourageinvestment in clean energy projects indeveloping countries and economiesin transition.
Co je nejdůležitější, EU již zahájila a provádí program, jehož cílem je do roku 2012 snížit emise o 8 %.
Above all, the EU is already well intoa programme designed to reduceemissions by 8%by 2012.
EU je odhodlána toho cíle dosáhnout na základě tzv. Kjótského protokolu k rámcové úmluvě OSN o změně klimatu.
The EU hascommitted to this target under the socalled Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Ačkoli Spojené státy americké protokol neratifikovaly, a tudíž k dosaženícíle formálně nepřispívají, zahájila EU řadu konkrétních opatření k dosažení cílů stanovených pro emise, které zohledňují úroveň hospodářskéhoa průmyslového rozvoje jednotlivýchčlenských států.
Even though the United States hasnot ratified the protocol and is therefore not formally contributing to theobjective, the EU has gone aheadwith concrete measures to achieve itsemission targets, which take eachmember state’s levelof economicand industrial development intoaccount.
Většina zemí, které k EU přistoupily od roku 2004, majístanoveny vlastní cíle, které vyjednaly v rámci Kjótského protokolu v době, kdy ještě nebyly členy EU.
Most countries that havejoined the EU since 2004 have individual targets negotiated under the Kyoto Protocol when they were stilloutside the EU.
Plnění stanovených cílů
Meeting the targets
EU se podařilo narušit spojitost meziekonomickým růstem a emisemi skleníkových plynů.
The EU has succeeded in breakingthe link between economic growthand greenhouse gas emissions.
Ačkoliv ekonomika EU v období mezi základním rokem1990 a rokem 2006 rostla, souhrnnéemise jejích 27 členských států kleslyo 10,8 %.
Whilethe EU economy grew between baseyear 1990 and 2006, the overallemissions of its 27 members fell by10.8%.
V 15 „starších“ členskýchstátech (EU-15) klesly emise o 2,7 %.Tyto výsledky jsou povzbuzující, jevšak třeba učinit mnohem více, abybyl v EU-15 dosažen do roku 2012 cíl8% snížení.
For the 15 ‘older’ memberstates (EU-15), the drop in emissionswas 2.7%. This is encouraging, butmuch more needs to be done to reachthe EU-15’s 8% reduction target by2012.
Nejnovější odhady budoucích emisí naznačují, že tento cíllze splnit, pokud země EU skutečněprovedou všechna plánovaná opatření.
The most recent projections offuture emissions show that this targetcan be met provided that EU countries actually carry out all the actionsthat are planned.