natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komise vyčlenila pro období let 2007–2013 přes 50 miliard € na granty v rámci celoevropského programu financování výzkumu pod názvem Sedmý rámcový program, aby motivovala ty nejoriginálnější myslitele k aktivitě vedoucí k žádoucím výsledkům.
To encourage the most original thinkers to produce results, the Commission has set aside over 50bn for the 2007-13 period in grants under a pan-European funding programme for research called the Seventh Framework Programme.
Doufejme, že se tím otevře cesta pro nové objevy, které mohou pomoci Evropě najít řešení naléhavých sociálních, environmentálních a ekonomických úkolů.
Hopefully this will open the way for new discoveries that can help Europe answer its pressing social, environmental and economic challenges.
Ekonomika ve službách budoucích změn. EU si přeje, aby měl každý člověk prospěch z prosperity a ekonomického růstu, aniž by se dál páchaly škody na světě, v němž žijeme.
Using the economy to bring about change: The EU wants to see prosperity and growth benefiting everyone without causing more damage to the world in which we live.
Daňové úlevy pro „čisté“ postupy a změny v dotovaných aktivitách napomáhají tomu, aby se peníze investovaly tam, kde přinesou největší efekt.
Tax incentives for ‘clean’ practice and changing what is subsidised all help to put money where it will have the best effect.
Posun ve zdaňování směrem od práce k životnímu prostředí může také změnit chování veřejnosti.
A shift in taxation from labour to environmental issues can also change the public’s behaviour.
Švédská vláda například zvýšila v roce 2001 daně z nafty, topného oleje a elektřiny a snížila daně z příjmu a odvody do systému sociálního zabezpečení.
For example, the Swedish government in 2001 increased taxes on diesel, heating oil and electricity and lowered income taxes and social security contributions.
V důsledku tohoto opatření se podařilo Švédsku snížit emise skleníkových plynů rychleji, než se předpokládalo.
As a result, Sweden has been able to lower its greenhouse gas emissions more quickly than anticipated.
V Dánsku zase daň z extrémně toxických niklokadmiových baterií přiměla zákazníky, aby se přeorientovali na méně toxické alternativy.
And in Denmark, a tax on extremely toxic nickel-cadmium batteries caused customers to switch to less toxic alternatives.
Komunikace. Pro dosažení maximálního úspěchu v oblasti udržitelného rozvoje, která je podstatnou součástí aktivit EU, má podle EU velký význam komunikace.
Communicating: Sustainable development is at the heart of the EU’s actions and, in order to maximise success, the EU is emphasising the importance of communication.
Lidé na všech úrovních se musejí setkat, aby si vyměnili zkušenosti o tom, které přístupy fungují a které nikoliv.
People, at all levels, need to get together to share their experience of which policies work and which don’t.
Podniky musí být v kontaktu s místními úřady, jednotlivé národní vlády musí komunikovat s EU a místní samosprávy se svými občany.
Businesses need to talk with their local authorities, national governments with the EU, and regional governments with their citizens.
Je potřeba vysvětlovat daně a každý musí rozumět důvodům, které stojí za jednotlivými opatřeními, od projektů místní recyklace až po finanční výdaje na řešení chudoby v zemích třetího světa.
Taxes need to be explained, the logic behind measures from local recycling projects to spending on third world poverty needs to be understood by everyone.
Cílevědomost. Slova se musí proměnit v činy.
Staying on track: Words must be put into action.
Počínaje rokem 2007, bude Komise předkládat každé dva roky zprávu o činnosti, kde bude uvedeno všechno, co se vykonalo v celé EU pro podporu udržitelného rozvoje.
Starting in 2007 the Commission will submit a progress report every two years, covering all that has been done throughout the EU to promote sustainable development.
Mezi další postupy patří zajištění toho, aby si tvůrci politiky z různých zemí EU předávali zkušenosti, sdílení informací a vypracování souboru ukazatelů, podle nichž bude možné přesně stanovit, co funguje a co nefunguje.
Other tactics include: ensuring that policy makers from different EU nations learn from each other; the sharing of information, and the development of a set of indicators to show precisely what is working and what is not.
Cesta ke změně
Making a difference
Tyto cíle nejsou jen vzdušné zámky.
These goals are not just pie in the sky.
Existuje jasné přesvědčení, že nyní nastala ta pravá chvíle, kdy se musí uvést do praxe opatření uvedená v této brožurce.
There is a clear awareness that now is the time to put the measures, outlined in this booklet, into practice.
Aby se to podařilo, musíme zaútočit ze dvou stran, a zde se dostává ke slovu aktivní občanství.
To do so, a two-pronged attack is necessary and this is where the notion of active citizenship comes in.
Právní opatření, daňová zvýhodnění, pravidlo „znečišťovatel platí“, to vše nás vede k udržitelnému rozvoji.
Legal measures, tax incentives, polluter pays - all these elements put us on the right track to sustainable development.
Pokud však sami nevyřešíme problémy, které doléhají na naši generaci, budoucí generace zdědí zbídačelý svět.
But if we don’t do our part to meet the challenges facing us in this generation, future generations will inherit a world that is impoverished.
Cílem této brožurky je informovat vás o tom, co dělá EU a co mohou dělat jednotlivci.
The purpose of this booklet is to let you know what is being done by the EU and what can be done by individuals.
Navrhneme opatření přijatá na úrovni EU a nabídneme jednoduché a praktické nápady, které vy sami můžete aplikovat ve svém každodenním životě.
We will outline the measures taken at EU level and offer simple, practical ideas that can be applied on a day-to-day basis by you.
Společně s Evropskou unií můžete proměnit udržitelný rozvoj ve skutečnost.
You and the EU together can make sustainable development a reality.
UDRŽITELNÝ ROZVOJ
SUSTAINABLE DEVELOPMENT CLIMATE CHANGE
Omezit škody
Limiting the damage
Klimatické změny již dávno nejsou žádnou vzdálenou hrozbou – jsou zde a postupují stále rychleji.
Climate change is no longer a distant threat, it’s here now and it’s speeding up.
Na světě je již mnoho oblastí, kde lidé musí čelit zvyšujícím se teplotám.
Around the world, many areas are already struggling to cope with rising temperatures.
Ve srovnání s průměrnou teplotou na počátku průmyslové revoluce došlo dosud globálně ke zvýšení o 0,76 °C. Tato tendence bude zřejmě pokračovat a její dopady se budou zhoršovat.
So far, we’re talking about a global average of 0.76°C compared with the beginning of the industrial revolution. But the trend looks set to continue and its impact to get worse.
Evropané pociťují důsledky globálního oteplování: sucha, záplavy, horké vlny a lesní požáry jsou čím dál častější.
Europeans are feeling the effects of global warming: droughts, floods, heat waves and forest fires are all becoming more and more frequent.
To je ale zatím jen náznak toho, co může nastat.
This is just a taste of what’s in store.
Klimatologové sdruženi v Mezivládním panelu OSN pro změnu klimatu (IPCC) nás varují, že mezi lety 1990 a 2100 může dojít ke zvýšení teploty o další 4 °C.
Climatologists at the UN’s Intergovernmental Panel for Climate Change (IPCC) warn us of a further rise of as much as 4°C between 1990 and 2100.
Naše současná situace je do značné míry zaviněna tím, že se do atmosféry každý den vypouštějí miliardy tun CO ze
What we’re seeing now is largely the result of billions of tonnes of CO2 released into the atmosphere each day from burning coal, oil and natural gas.
Tato fosilní paliva nám poskytují energii potřebnou pro to, abychom mohli jezdit autem, vytopit dům, rozsvítit kancelář. Sedíme však na časované bombě.
These fossil fuels provide us with the energy we need to run our cars, heat our homes and light up our offices.
Bude tím trpět nejen naše životní prostředí, ale i naše ekonomika a společnost.
Not only is our environment going to suffer, but our economy and society too.
KLIMATICKÉ ZMĚNY
CLIMATE CHANGE
Důsledky klimatických změny byly dlouho jen hypotézou, nyní jsou nezpochybnitelné.
Long considered hypothetical, the effects of climate change are now unmistakable.
Máme chladnější zimy, teplejší léta, jednotlivá roční období nám stále častěji přinášejí výkyvy počasí.
From cooler winters to hotter summers, our seasons are increasingly marked by extremes in weather.
Jedenáct z dvanácti nejteplejších zaznamenaných roků historie připadalo na období mezi lety 1995 a 2006.
Eleven of the world’s twelve warmest years on record occurred between 1995 and 2006.
Někteří to sice uvítali, ale pro mnoho jiných lidí to mělo pustošivé následky.
And while this was welcome for some, it was devastating for many.
Spalující horká vlna, která zasáhla Evropu v létě roku 2003, si vyžádala 35 000 životů, z toho přibližně polovinu ve Francii.
The scorching heat wave that hit Europe in the summer of 2003 claimed 35,000 lives, approximately half from France.
Mnoho lidí zemřelo také v Německu, Španělsku a Itálii.
Many also died in Germany, Spain and Italy.
Teploty ve Spojeném království překračovaly poprvé v dějinách 38 °C. Předpokládá se, že v příštích letech budou takovéto horké vlny přicházet častěji a jejich intenzita se bude zvyšovat.
Temperatures in the UK exceeded 38°C for the first time ever recorded. These heat waves are projected to increase in both frequency and intensity in the years to come.
Pokud se s tím Evropa již nyní stěží vyrovnává, jak to bude vypadat dál?
But if Europe is already struggling to cope now, what will it be like then?
Ve 20. století se průměrná teplota v Evropě zvýšila o 0,95 °C, zatímco celosvětově došlo ke zvýšení o 0,76 °C.
In the twentieth century, the temperature in Europe increased by 0.95°C compared with the global average of 0.76°C.
Jednotlivá roční období jsou však nyní nejen teplejší a chladnější, ale také sušší a deštivější.
It’s not just hotter and colder seasons that we’re experiencing, but wetter and drier ones too.
V Evropě dochází k určitému kontrastnímu vývoji, kdy sever je srážkově bohatší (o 10–40 % od roku 1900) a jih je sušší (až o 20 % od roku 1900).
A contrasting picture is forming in Europe, with the north becoming wetter (10-40% since 1900) and the south becoming drier (up to 20% since 1900).
Na jedné straně záplavy a na druhé straně extrémní sucha mají značný dopad na zemědělství a vodní zdroje.
The resulting floods on on eh and and droughts on the other are having a considerable impact on agriculture and water sources.
Pokud to tak půjde dál, situace může být jen horší.
If current trends continue, this can only get worse.
Dopad na ekonomiku je také patrný. Až 79 % hospodářské ztráty v důsledku katastrof je zaviněno extrémním počasím.
The economy is also affected - extreme weather conditions are blamed for 79% of economic loss due to catastrophes.
V 90. letech minulého století se stalo v průměru dvakrát tolik událostí s ničivým vlivem počasí než v 80. letech.
On average there were twice as many incidents of disastrous weather conditions in the 1990s than in the 1980s.
V ekosystému se objevují také některé vzorce.
Patterns are emerging in the ecosystem too.
Určité druhy rostlin se nyní stěhují na sever, kde je teplejší počasí, což v některých oblastech zvyšuje diverzitu a v jiných ji snižuje.
Certain plant species are moving northward now that the climate is warmer, increasing diversity in some areas and lowering it in others.
Některé druhy hmyzu se také stěhují, a například klíšťata se nyní vyskytují v severnějších oblastech než dříve.
Certain insects are also taking flight, and ticks, for example, are being found further north than ever before.
Polární medvědi na tajících ledovcích Arktidy jsou symbolickým obrázkem důsledků klimatických změn.
The consequences of this appear to be greater tick-borne diseases in the Baltic countries and in central European countries.
KLIMATICKÉ ZMĚNY ct r e
CLIMATE CHANGE ct re
Jestliže hovoříme o dopadech takového rozsahu, výsledky může přinést jen okamžitá akce.
With such widespread impact, only urgent action will do.
„Klimatické změny jsou globálním problémem, který vyžaduje globální řešení, a to ne za 10 nebo 20 let, nýbrž okamžitě,“ prohlásil předseda Evropské komise José Manuel Barroso během své návštěvy Grónska, když spatřil na vlastní oči důsledky globálního oteplování.
“Climate change is a global problem that needs global solutions, not in ten or twenty years’ time but right now,” European Commission President Barroso said, during a trip to Greenland to see the effects of global warming first hand.
Evropa je již zasažena, ale nejvíc budou trpět rozvojové země, kde je podnebí již nyní teplejší a obživa obyvatel je do značné míry závislá na zemědělství.
Europe is already affected but those who will suffer the most are the developing countries, where the climate is already warmer and livelihoods are largely dependent on agriculture.
Jedná se o složitý úkol.
The challenge is a complex one.
Naším hlavním zdrojem energie jsou v současné době omezené zásoby fosilních paliv, jejichž obnovení by trvalo miliony let.
Today our main energy sources are finite reserves of fossil fuels which take millions years to replenish.
Existuje nebezpečí, že při současných úrovních spotřeby se tyto zásoby vyčerpají. A nejen to.
There is a danger that at current consumption levels these reserves will run dry.
Pokud se neobjeví žádný zázračný zdroj energie, jediné řešení je ve zvyšování efektivity a hledání alternativ a zároveň v maximálním využívání obnovitelných zdrojů.
With no one miracle energy source, the only solution lies in increasing efficiency and finding alternatives, while making full use of renewable sources.
Co dělá EU
What the EU’s doing
Od poloviny 90. let minulého století, kdy organizace IPCC (Mezivládní panel pro změnu klimatu) poprvé popsala jasný vztah mezi lidskou činností a klimatickou změnou, začala Evropská unie intenzivněji čelit hrozbám souvisejícím se změnou klimatu.
Since the mid-1990s, when the IPCC first established a clear relationship between human activity and climate change, the EU has been intensifying its efforts to tackle the threat posed by climate change.
Podle Kjótského protokolu, který v roce 1997 podepsalo 140 zemí, se všechny země evropské patnáctky zavázaly, že do roku 2012 sníží emise skleníkových plynů o 8 % ve srovnání s úrovněmi z roku 1990.
Under the 1997 Kyoto Protocol signed by 140 countries, the EU-15 as a whole committed to cutting its greenhouse gas emissions by 8%, from 1990 levels, by 2012.
Na nedávném zasedání Evropské rady dne 9. března 2007 se vedoucí představitelé dohodli na komplexním balíčku opatření, který zavádí novou integrovanou politiku klimatických změna hospodaření s energií.
Most recently, at the European Council on 9 March 2007, leaders agreed on a comprehensive package of measures, establishing a new integrated climate change and energy policy.
Tato politika jde mnohem dále než veškeré předchozí závazky.
This would go above and beyond all previous commitments.
Zběžný pohled na hlavní zdroje emisí skleníkových plynů v EU odhalí, že sektory, které nesou největší zodpovědnost, jsou energetika, průmysl a doprava a hned za nimi se v těsném závěsu nacházejí domácnosti a zemědělství.
Reducing greenhouse gas emissions in the EU by 20% by 2020, and by 30% if international agreement is reached Improving energy efficiency by 20% by 2020 Raising the share of renewable energy to 20% by 2020 Increasing the level of biofuels in transport fuel to 10% by 2020 A quick glance at the main sources of greenhouse gas emissions in the EU reveals that the sectors most responsible are energy, industry and transport, followed closely by households and agriculture.
Průmysl Industry 20,8% 20.8%
Industry 20.8%
Zdroje emisí skleníkových plynů v EU v roce 2004 (Evropská agentura pro životní prostředí)
Sources of greenhouse gas emissions in the EU-2004 (European Environmental Agency)
KLIMATICKÉ ZMĚNY is rb
CLIMATE CHANGE is rb
Evropská unie v roce 2000 vytvořila Evropský program pro klimatické změny, aby určila a rozvinula cílené prostředky pro zmírnění těchto dopadů.
To identify and develop targeted means of mitigation, the EU set up a European Climate Change Programme in 2000.
Na základě konzultací s podniky, vědci a nevládními organizacemi jsou v tomto programu navrženy způsoby, jakými může EU snížit své vlastní emise, které představují 14 % globálních emisí.
By consulting businesses, scientists and NGOs, this programme draws up ways in which the EU can reduce its own emissions which account for 14% of global emissions.
Dosud bylo zjištěno 40 oblastí, které mohou dohromady snížit evropské emise až o 16 % ve srovnání s hodnotami roku 1990.
It has so far identified 40 areas, which together can reduce Europe’s emissions by up to 16% compared with 1990 figures.
Nejvýraznějším úspěchem v této oblasti je Systém obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů, který byl zaveden v roce 2005.
Its major achievement has been the Greenhouse Gas Emissions Trading Scheme which began in 2005.
Jedná se o největší systém obchodování s emisemi napříč mnoha zeměmi a mnoha sektory.
This is the largest multicountry, multi-sector emissions trading scheme in the world.
2 ho protokolu, tím, že dává dohromady země s jeho nadprodukcí a země, které nenaplňují limit stanovený v Kjótském protokolu.
It helps countries reach their CO2 obligations under the 1997 Kyoto Protocol agreement by teaming up an over-producing country with one that is under its Kyoto limit.
Země, která produkuje nadměrné množství, pak platí za právo využít volnou kapacitu druhé země. Výsledkem je to, že obě země nemají emise vyšší, než je dohodnuté množství.
The over producer then pays for the right to use the spare capacity of the other country concerned: in the end, both emit no more than the amount agreed on.
V současné době se pracuje na souboru opatření na základě směrnice o ekodesignu, jejichž cílem je zajistit realizaci nákladově-efek- tivních zdokonalení u těch výrobků, které jsou energeticky nejnáročnější.
A set of measures under the Ecodesign Directive is being developed to ensure that cost-effective improvements are made to the most energy-hungry products.
Kromě toho, že u těchto výrobku musí být stanoveny minimální požadavky na energetickou účinnost, musí být také zřetelněji označeny.
Minimum energy efficiency requirements will be combined with clearer labelling for these products.
Odhaduje se, že samotné zlepšení účinnosti u kotlů centrálního vytápění a ohřívačů vody by mohlo do roku 2020 přinést snížení celkových emisí o 3 % (ve srovnání s rokem 2004).
It is estimated that improvements to central heating boilers and water heaters alone could lead to 3% less overall emissions by 2020 (compared with 2004).
Věděli jste…
Did you know…
Recyklace hliníku vyžaduje desetkrát méně energie než jeho nová výroba
Recycling aluminium requires ten times less energy than producing it from scratch.
Doprava je dalším sektorem s velkým potenciálem pro zmírnění klimatických změn. V současné době se proto přezkoumává celá řada legislativních návrhů.
Transport is another sector with great potential for mitigating climate change and a number of legislative proposals are being examined.
Mezi ně například patří zahrnutí letectví do systému obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů, zvýšení podílu biopaliv používaných v dopravě, snížení uhlíkové intenzity paliva obnovení rovnováhy mezi různými způsoby dopravy.
These include: adding aviation to the greenhouse gas emissions trading scheme; increasing the proportion of biofuels used in transport; decreasing the carbon intensity of fuel, and restoring a balance between different modes of transport.
EU též pracuje společně s některými klíčovými hráči na zvrácení současného trendu zvyšování potřeby energií pomocí identifikace a vymýcení hlavních forem energetických odpadů. Pracuje se na vývoji nových energetických technologií, aby se zvýšila účinnost, s níž se energie vyrábí a spotřebovává.
The EU is also working in partnership with key players to reverse the current trend towards an increase in energy needs by identifying and eradicating the main forms of energy waste: new energy technologies are to be developed to increase the efficiency with which energy is generated and consumed.
Do této oblasti také směřují masivní investice díky sedmému rámcovému programu EU pro výzkum na období let 2007–2013.
They will benefit from massive investment thanks to the EU’s Seventh Research Framework Programme for 2007-2013.
Produkty, budovy a služby budou energeticky účinnější a technologie fosilních paliv budou čistší.
Products, buildings and services will all be made more energy efficient and fossil fuel technologies made cleaner.
KLIMATICKÉ ZMĚNY zaručit, že do roku 2020 bude 20 % jejího celkového energetického mixu pocházet z obnovitelných zdrojů energie.
Through water power, solar energy, biofuels, biomass and geothermal energy, the EU aims to guarantee that 20% of its overall energy mix comes from renewable energy sources by 2020.
Biopaliva mají v tomto energetickém mixu významný podíl a do roku 2020 by měla v EU pokrývat 10 % potřeby nafty a benzínu.
Biofuels figure highly in this mix and are to supply 10% of petrol and diesel needs in the EU by 2020.
První místo v Evropě ve využívání biopaliv zaujímá v současné době Švédsko s 2,3 %.
Sweden currently leads Europe in its use of biofuels - with 2.3%.
Za ním následuje Německo, Česká republika a Francie.
It is followed by Germany, the Czech Republic and France.
Zatímco každý obnovitelný zdroj má své klady a zápory, investice do technologií zajistí, aby EU využívala potenciál obnovitelných zdrojů coby náhrady zdrojů fosilních paliv.
While each renewable source has its pros and cons, investment in technology will ensure that the EU harnesses the potential of renewables as fossil fuel-replacing sources.
Dalším alternativním zdrojem je biomasa, EU proto vytvořila Akční plán pro biomasu.
Another alternative source is biomass and this is where the EU’s Biomass Action Plan comes in.
Biomasa zahrnuje všechno, co je pevné a organické, například dřevo a dřevěný odpad, sláma, zbytky po sklizni na polích, rostlinný a živočišný odpad.
Biomass includes anything that is solid and organic like wood and wood waste, straw, crop harvest residues, vegetal and animal waste.
Nahrazuje tradičnější zdroje, jako je uhlí, benzín a plyn, které jsou omezené a znečišťující.
This substitutes more traditional sources like coal, petrol and gas, which are limited and polluting.
Měříme-li v jednotce „ekvivalent tun ropy“ (toe), EU odhaduje, že v roce 2010 pomůže akční plán zvýšit využití biomasy na 150 milionů toe.
Measured in terms of ‘tons of oil equivalent’ (toe), the EU estimates the action plan will help to increase biomass use to 150 million to e in 2010.
Jedním z hlavních cílů nového akčního plánu energetické politiky pro Evropu, přijatého Evropskou radou v březnu 2007, je zajištění bezpečného zásobování energií.
The New Energy Policy for Europe Action Plan, adopted by the European Council in March 2007, has as one of its main aims the provision of secure energy supplies.
EU má hlavně odpovědnost za své vlastní členské země, avšak to samo o sobě nestačí.
But while the EU is principally concerned with its own member countries, it is not working alone.
Existují různá partnerství s průmyslovými a rozvojovými zeměmi.
Several partnerships with industrialised and developing nations exist.
EU zahájila dialog o energetice například s Ruskem.
The EU has initiated an energy dialogue with Russia, for example.
Doufá, že se podaří zajistit vysokou úroveň ochrany životního prostředí a jaderné bezpečnosti s touto zemí, která je odpovědná za 7 % světových emisí CO
It hopes to ensure a high level of environmental protection and nuclear safety with this country that accounts for 7% of world CO2 emissions.
R tokolu se usiluje o modernizaci ruské energetiky a zároveň o pro- sazení energetické účinnosti a technologií šetrných k životnímu prostředí.
Through the Kyoto Protocol’s flexibility mechanism, efforts are being made to modernise Russia’s energy sector and in doing so to promote energy efficiency and environmentally friendly technologies.