natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Obecně by se měly výlovy vroce 2006 snížit, i když se určité hodnoty celkových přípustnýchúlovků zvýšily, jako ty, které se týkají rakamořského (přibližně 30 procent v závislosti nazóně) a platýse velkého vkanálu La Manche stav Irském moři (+17 procent).
In general, catches will have to be lower in 2006,even if some TACs were raised, e.g. Norwaylobster (around 30% depending on the area)and plaice in the English Channel and Irish Sea(+17%).
Ohledně některýchzásob, které jsou zvláště v popředí zájmu,mohou být snížení hodnot celkových přípustnýchúlovků významná a mohou být doprovázenadoprovodnými opatřeními týkajících se rybolovných činností.
For certain stocks whose state is particularly alarming, reductions in TACs canbe important and are matched with measuresimposing a reduction of fishing effort.
Rada se zabývala správou druhů s krátkýmbiologickým cyklem (ančoviček, průmyslověvyužitelných druhů) a přijala určitá předběžnározhodnutí, která budou revidována ve chvíli,
Blue whiting –Under an agreement concludedon 16 December by the North-east Atlanticcoastal countries (European Union, Faeroe Islands, Norway and Iceland) setting quotas forblue whiting, fishing possibilities are reducedfor the Community fleet (EU TAC of 400 000 t).The Council approved a decision dividing the EU’s total allowable catches among the Member States. It will be reviewed subsequently andmodified if need be.
Treska obecná v Baltském moři –Rada sezavázala rychle zavést plán obnovení těchtozásob.
Baltic cod –The Council decided to introducea recovery plan for Baltic cod stocks as soonas possible.
Zatím byly hodnoty celkových přípustnýchúlovků na východní (45 000 tun) a západní (28 000 tun) zásoby ve srovnání sminulým rokemznačně zvýšeny.
Meanwhile, TACs for Eastern (45 000 t) and Western (28 000 t) Baltic stockswere raised slightly over 2005 levels. The periodof closure, on the other hand, was prolongedin the Western Baltic (91 days compared to 61 in 2005) and reduced in the Eastern Baltic(119 days compared to 138 in 2005).
Období uzavření tohoto
In addition,
29 červen 2006
No29 June 2006
Baltské moře
The Baltic Sea
Řízení „šité na míru“
Tailor-made management
Zdroje Plán pro tresku
Resources A plan for cod
Technická opatření Zjednodušené právní předpisy
Technical measures Simplifying the regulations
Akvakultura Jeseteři a úspory energie
Aquaculture Sturgeons and energy savings
Kalendář Úvodník
Calendar Editorial
Téma Baltské moře Řízení „šité na míru“
Fact File The Baltic Sea Tailor-made management
• IATCC, členská schůze, Busan (Jižní Korea), 26.-30. června 2006Meziamerická komise pro tuňáky žijící v tropických mořích jeregionální rybolovná organizace, která již více než 50 let reguluje zásoby tuňáků ve východním Pacifiku.
• IATTC, meeting of the parties, Busan (Korea), 26-30 June 2006The Inter-American Tropical Tuna Commission is the regionalfisheries organisation that has managed tuna stocks in theeastern Pacific for over 50 years.
Během výročníschůze budou na základě doporučení vědeckého výboru stanovena regulační opatření. > Pro více informací:Tel: +1 858 546 71 00
At its annual meeting, theorganisation establishes management measures based on the recommendations of its Scientific Committee. > For more information:
Regionální konzultační rada Baltské moře
The Baltic Sea Regional Advisory Council
Tři základní druhy ryb
Three leading species
Zjednodušené právní předpisy
Simplifying the regulations
• ACUI 2006, Vilagarcía de Arousa (Španělsko), 5.-7. září 2006ACUI je významný veletrh, který se koná jednou za rok a jevěnovaný sektoru akvakultury. Sjíždějí se zde četní španělští i zahraniční výrobci z oblasti akvakultury, aby představili svéprodukty.
• ACUI 2006, Vilagarcía de Arousa (Spain), 5-7 September 2006ACUI is an annual aquaculture trade show that gives largenumbers of Spanish and international aquaculture professionalsthe opportunity to spotlight their products.
Tento veletrh se konal poprvé v loňském roce, a letostedy v Galicii proběhne podruhé. > Pro více informací:Tel: + 34 981 58 75 38
Inaugurated lastyear, the second exhibition will be held in Galicia. > For more information:
• NAFO, výroční schůze, Darthmouth (Kanada), 18.-22. září 2006Tato regionální organizace, která reguluje rybolov v severozápadním Atlantiku (mezi Grónskem a východním pobřežím Kanady), prošla v minulém roce opravdovou reformou, kdyzmodernizovala své struktury, svůj kontrolní systém a svůjpřístup k regulaci.
• NAFO, annual meeting, Dartmouth (Canada), 18-22 September 2006This regional organisation, which manages fisheries in thewaters of the northwest Atlantic (between Greenland and the eastern coast of Canada), initiated a reform process last year aimed at modernising its decision-making bodies,control system and management approach.
Během této výroční schůze budou stanovena rybolovná práva. > Pro více informací:Tel: + 1 902 468 55 90
Fishing possibilitieswill be set at this annual meeting. > For more information:
Aktuality z Baltského moře
The Baltic Sea in the news
Baltskémoře má významné místo v našich společných dějinách.
The Baltic Sea has an important place in our common history.
Od jeho břehů vypluly lodě k velkýmnájezdům i dobyvatelským plavbám Vikingů a na jeho březích vznikl vlivný svaz hanzovních měst, první velmoczaložená na obchodní výměně, jejíž vliv se rozšířil na celou Evropu.
From its banks departed the barbaricinvasions, the Viking conquests and the considerable influence of the Hanseatic League, the first important trading power extending to all of Europe.
Baltské moře bylo rovněž jednou z „hranic“zděděných po poválečném rozdělení Evropy a je dnes jediným evropským regionem, kde má Evropská unie více než 1 000 km dlouhou společnou hranici s Ruskem.
It was also one of the ‘frontiers’ inherited from the post-war divisionof Europe and is today the only region of Europe where the European Union has a common border of over 1 000 kilometres with Russia.
I když je hospodářská aktivita v oblasti Baltského moře silně orientována na průmysl a obchod, neznamená to,že by zde rybolov měl jen zanedbatelný význam.
While economic activity in the Baltic Sea is largely steered towards industry and trade, fishing is also veryimportant.
A podobně jako v řadě ostatních oblastech rybolovu je zachování zdrojů jednou z hlavních starostí.
As in many other fishing regions, the conservation of resources is the overriding concern.
Jako každé uzavřené moře má i Balt velmikřehký ekosystém.
The Baltic, like any otherenclosed sea, is a fragile ecosystem.
Vzhledem k tomu, že průlivy spojující Baltské moře se Severním mořem jsou velmi úzké, jepotřeba 6 až 30 let (podle různých zdrojů) k tomu, aby byla zajištěna kompletní výměna vody Baltského moře.Ze stejného důvodu také různé živočišné druhy komunikují velmi málo s ostatními moři.
Due to the narrow channels linking it to the North Sea, its waters take 6 to 30 years (depending on the source) to be fully renewed. The different species also communicate little with other seas.
Protože se jedná omoře s nízkou slaností, zamrzá u svých severních břehů na několik měsíců v roce a v některých jeho místechse vyskytují sladkovodní druhy živočichů.
With its very low salinity, it is subject to freezing on its northern coasts several months a yearand in certain places it is even home to freshwater species.
Důsledkem těchto velmi zvláštních podmínek je, že v Baltském moři žije necelá stovka živočišných druhů.
As a result of these very specific conditions, fewerthan 100 species live in the Baltic Sea.
Dále je třeba uvést, že znečištění, které je do moře přinášeno řekami, v Baltu zůstává a z důvodu pomalécirkulace vod je potřeba více času k jeho evakuaci.
On top of that, the pollution flowing into the sea from rivers is also trapped and takes longer to disappear due to the slow circulation of waters.
Tato skutečnost má za následek, že v Baltu je míraznečištění vyšší než v ostatních evropských mořích.
This has led to higher pollution rates than in other European seas.
Je tedy potřeba chránit toto moře a živočišné druhy, kterév něm žijí, opatřeními, která budou brát v úvahu specifika Baltu.
The Baltic and the species living in it therefore require protection through measures adapted to these specificcharacteristics.
Regulace rybolovu byla dříve v kompetenci přilehlých států, které působí prostřednictvím regionální rybolovné
Fisheries management used to be the responsibility of the States bordering the Baltic, which acted through
organizace IBSFC
) the regional fisheries organisation, IBSFC
Tato organizace se stala zastaralou vzhledem k tomu, že po rozšíření Evropské unie existují pouze dva smluvní subjekty: Rusko a Evropská unie.
That organisation has become obsolete because, following enlargement, only two parties remained: Russia and the European Union.
Z toho důvodu Evropská unie upravuje nyní přímorybolovné činnosti svých členských států.
For that reason, the European Unionnow directly manages its Member States’ fishing activities.
Za těchto podmínek přijala Evropská unie řadu opatření, která mají za cíl přísné řízení zdrojů v Baltském moři.Mezi těmito opatřeními jmenujme zvláště stanovení rybolovných práv v roce 2006 a technická opatření, kterábyla dříve předmětem specifické regulace.
In this context, the European Union has taken a number of measures aimed at maintaining strict managementof resources in the Baltic Sea. These include the setting of fishing possibilities for 2006 and the technicalmeasures recently laid down through specific regulations.
V brzké době má být představen dlouhodobý plán na ochranupopulací tresky.
A longterm plan in support of cod stocks isexpected to be presented soon.
Aby byla zabezpečena tato strategie ochrany zdrojů a mořského životního prostředí, je důležité, aby do ní bylyzapojeny smluvní subjekty.
To guarantee the effectiveness of the strategy for protecting resources and the marine environment, it isimportant for the parties concerned to be involved.
V tomto ohledu bude mít klíčovou roli RAC (Regional Advisory Councils– Regionálníkonzultační rady) Baltského moře.
The Baltic Sea RAC, set up in March 2005, will play acrucial role in that regard.
Připomeňme, že RAC jsou regionální poradní sbory, jejichž úkolem jepodněcovat dialog mezi jednotlivými subjekty, které mají vztah k odvětví rybolovu.
The RACs are Regional Advisory Councils established to facilitate dialogue betweenthe different players concerned with the fisheries sector.
Na mezinárodním poli jerovněž nezbytná spolupráce mezi Evropskou unií a Ruskem a EU bude pokračovat v jednáních s cílem uzavřítdvoustrannou smlouvu o rybolovu s touto zemí.
At international level, good collaboration between the EU and Russia is also crucial and the EU is resuming the negotiation of a bilateral fisheries agreement withthat country.
Baltské moře, evropské moře s velmi specifickými rysy, čelí mnoha výzvám.
The Baltic, a European sea with unique characteristics, faces numerous challenges.
Budoucnost rybolovu v této oblastizávisí na řešeních, která budou schopny najít všechny smluvní subjekty.
The future of fisheries in this region will depend on the solutions contributed by all the parties concerned.
Ryb ol o
Fisheries and a q ua cu lt ur
(1) International Baltic Sea Fishery Commission– Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři.
(1) International Baltic Sea Fishery Commission.
Odpovědi na specifika Baltskéhomoře
The Baltic: a very special sea
Příbřežní rybolov v Baltském moři je významný:70 % flotily je tvořeno loděmi, které mají méněnež 10 metrů.
Inshore fishing is important in the Baltic Sea: 70 % of the fleet is made up of vessels less than 10 metres in length.
25 000 rybářů, 6 000 lodí, 735 000 tun úlovků
Baltic Sea fisheries can be summed up in three figures:25 000 fishermen, 6 000 vessels and 735 000(1)tonnesof catches.
To je například případ tresky, kterou nalezneme nejsevernějina úrovni finských ostrovů.
In the pages that follow, we will take a look at these different measures, all of which will contributeto making these fisheries more sustainable.
Oproti tomu sledi a šproty jsourozšířeni v celém Baltském moři.
We beginby looking at the Baltic’s history and its specificcharacteristics.
Na následujících stránkách probereme tato pokrokováopatření, která přispívají k posílení stálosti rybolovu v tomto moři.
Following the enlargement of May 2004, the Baltic
Tento důležitý přísun sladké vody má také další důsledky.Nejsevernější pobřeží zamrzá na několik měsíců v roce akrutý zimní mráz může silně ovlivnit meziroční změny stavůzásob některých ryb, například šprota.
The large inflow of fresh water has other consequences aswell. In winter, ice blocks the northernmost coasts for severalmonths each year and the severity of this phenomenon has a major influence on the state of certain stocks, such assprat, from one year to the next.
Z ekologickéhopohledu vytváří znečištění přinášené řekami problém eutrofizace (zvyšování výskytu řas) a obsahu dioxinu, který
Such large quantities offresh water have environmental consequences, too: pollution from the rivers creates problems of eutrophication and leads
Od rozšíření EU v květnu 2004 se Baltské moře téměř stalo je vyšší než v ostatních evropských mořích
Sea is almost entirely enclosed within the European Union.The majority of its coastline now belongs to Member States,with the exception of the the Gulf of Finland and the enclaveof Kaliningrad, which give Russia access to this sea.
, přičemž tato tendence se momentálně stabilizuje.
to higher dioxin rates than in other European seasboth these trends are now flattening out.
Nízká hloubka vnitřním mořem Evropské unie.
This change has had a major impact on fisheries management.
Tyto oblasti jsou tedy obzvláště bohaté nazdroje ryb a jsou vyhledávanými zónami rybolovu, zvláštětresky.
Generally speaking, the sea is quite shallow,although there are deeper sections where sea species canfind enough salt water (which is heavier than fresh water) to reproduce and lay their eggs.
To je případ mořských příkopů u ostrovů Bornholm a Gotland a města Gdaňsk.
These deeper areas are therefore particularly rich in resources and are much sought-after by fishermen, particularly those looking for cod.Examples are the Bornholm, Gdansk and Gotland deeps.
Od roku 1974 byly otázky týkající se rybolovu vně teritoriálníchvod pobřežních států řízeny Mezinárodní komisí pro rybolov v Baltském moři (IBSFC), regionální rybolovnou organizací,která sdružovala Evropskou unii a pobřežní státy.
Since 1974, issues concerning fishing beyond territorialwaters had been addressed by the IBSFC, a regionalfisheries organisation which brought together the European Union and the other coastal states.
Tatoorganizace doporučovala určitá opatření k regulaci sdílenýchzásob, jako byly roční celkové přípustné úlovky, akční plánpro lososy (1997), strategie pro řízení zásob tresky (1999) a šprota (2000).
This organisationrecommended management measures for shared stocks,such as annual TACs, an action plan for salmon (1997) and strategies for the management of cod (1999) and sprat(2000).
Tyto činnosti jsou nyní organizoványdvoustranně mezi Evropskou unií a Ruskem, což umožňuje EU přímo regulovat rybolov svých členských států, jak to činí například v Severním moři.
These matters are now dealt with bilaterally betweenthe European Union and Russia.
Z toho důvodu ukončila svouúčast v IBSFC, jejíž činnost byla ukončena k 31. prosinci2005.
This means that the European Union can manage the fisheries of its Member States directly, as it does in the North Sea, for instance.
V tomto úzkém moři, kde je zóna volného moře značněredukována, je příbřežní rybolov relativně důležitý.
In this narrow body of water, where there is not much opensea, coastal fishing is relatively more important.
70 % rybářské flotily je tvořeno loděmi s méně než 10 metrydélky.
70 % of the Baltic fleet is made up of vessels measuring less than 10 metres.
Díky příbřežnímu rybolovu je lovena široká škála ryb, a to s různými typy lovných zařízení: vězencem, vlascem,tenatovou sítí, dánským nevodem a, v některých místech,vlečnými sítěmi pro lov na dně.
Inshore fishing also targets the greatest variety of fish, using several types of gear: trap-nets, lines, gill nets,Danish seines and in some places, demersal trawls.
Rybolov na volném moři jeprováděn na větších lodích a soustředí se na tři druhy ryb:šprot a sleď, kteří jsou loveni do pelagických vlečných sítí, a treska, na kterou jsou nejčastěji používány vlečné sítě prolov na dně, ale také tenatové sítě pro lov na dně.
Fishingon the high seas, by contrast, is practiced by larger vessels,and concentrates on three species: sprat and herring, caughtwith pelagic trawls, and cod, caught primarily with demersaltrawls, but also with bottom-set gillnets.
První zvláštností je jeho nízká slanost.
The first is its low salinity.
Baltské moře jeuzavřené moře, které komunikuje s ostatními moři pouzeprůlivy, jež oddělují Dánsko od Švédska.
The Baltic is almost totally enclosed,and only communicates with the open seas through thestraits that separate Denmark and Sweden.
Navíc se do nějdostává více sladké vody z četných povodí řek podél jehobřehů než slané vody ze Severního moře.
It thus receivesmore fresh water from the many river basins which surroundit than it does salt water from the North Sea.
(1) Údaje z roku 2004.(2) Viz Evropský rybolov, č.11, březen 2002, s. 4-7.
(1) 2004 figure.(2) See Fishing in Europe, No 11, March 2002, pp. 4-7.
Ustavující schůze Regionální konzultační rady Baltského moře se konala 15. března 2006 v dánské Kodani.
The Baltic Sea Regional Advisory Council held its firstgeneral assembly on 15 March last in Copenhagen,Denmark.
Jedná se o čtvrtou regionální konzultační radua sdružuje všechny subjekty rybolovu ze zemí nabaltském pobřeží.
The fourth Regional Advisory Council to be set up, it brings together all fisheries stakeholdersfrom the countries bordering the Baltic.
Reine Johansson, prezident tétorady, který je členem švédské rybářské federace,připomíná cíle a priority nového výboru.
Reine Johansson,of the Swedish Fishermen’s Federation, chairs the new RAC. He discusses the objectives and priorities of the new body.
Nové členské státy
‘We have to look after the quality ofthis water.
Vytvoření regionálních konzultačních rad (RAC – z angli-
That is a crucial point,’ he declares.
Další zvláštnost RAC Baltské moře: Velká část delegátůpochází z nových členských států.
‘There are too fewspecies in the Baltic Sea. So we haveno alternative to managing those threespecies as best we can.’
„Je třeba věnovat zvláštnípozornost novým členským státům, respektovat jejich očekávání a naslouchat jim, protože se od nich také můžememnohému naučit,“ zdůrazňuje Reine Johansson. „Nejsme jižsami.
Restrictionson fishing possibilities for cod and sprat, as well as the longterm plan for cod management will be the focus of the RAC’s attention, ‘because competition is going tobecome tougher between Baltic fishermen, especially in an increasingly international market.’
Baltské země a Polsko přinesou RAC přidanou hodnotua přispějí k našemu úspěchu.“ ckého Regional Advisory Councils) je jednou ze základníchčástí reformy společné politiky rybolovu.
Thecreation of Regional Advisory Councils (RACs) was one of the fundamental issues of reform of the Common
Jedná se o orgány,které v určité rybolovné oblasti nebo pro některá loviště rybsdružují profesionály z odvětví rybolovu a různé zájmovéskupiny, kterých se dotýká společná politika rybolovu:ekologická sdružení a sdružení pro ochranu spotřebitelů,zástupce organizací sportovního a rekreačního rybolovu,ženská sdružení pro rybolov atd.
Fisheries Policy. The RACs are bodies which, in differentfishing zones or for certain types of fisheries, bring togetherfishing sector professionals and different interest groupsaffected by the Common Fisheries Policy: environmentalassociations and consumer protection groups, representativesof sport and recreational fishing, fisheries sector women’snetworks, and so on.
Jako odborníci sezúčastňují také vědci.
Scientists also participate as experts.
V tomto kontextu pokládá Reine Johansson za prioritní vytvoření reálného dialogu mezi jednotlivými členy RAC,„zvláště mezi profesionály a nevládními organizacemi,“ upřesňuje.
‘It will be important to give special attention to thesenew members, to respect their expectations and listen to them, because we too have a lot to learn from them,’explains Reine Johansson. ‘We are not alone.
„To je první věc, kterou je třeba udělat, a to ještědříve, než začneme organizovat práci.“
The Balticstates and Poland are going to bring added value to this RAC and will contribute to our success.’
Cílem RAC je, na jedné straně, podnítit dialog mezi těmitosubjekty a, na straně druhé, umožnit jim účastnit se na vytváření společné politiky rybolovu tím, že vyjadřují své názory na otázky, které se týkají zóny jejich činnosti nebojejich loviště ryb.
The aim of the RACs is, on the one hand, to give rise to dialogue between the different players and, on the other,to enable all stakeholders to contribute to the developmentof the Common Fisheries Policy by giving their opinions on the management issues that affect their area of activity or fisheries.
Při zahájení své činnosti stanovila RAC Baltského moře tři pracovní skupiny, zabývající se pelagickými druhy (druhy žijícími ve volném moři), druhy žijícími u dna a lososovitýmirybami, přičemž se tento stav může dále vyvíjet podle toho,jaké nové směry činnosti vyplynou z rozhovorů mezi členy.
In this context, Reine Johansson intends to attach priority to establishing real dialogue between different members ofthe RAC, ‘in particular between professionals and NGOs,’he notes.‘That is the first thing we have to do, even beforewe start to organise our work.’
Evropská unie naplánovala vytvoření sedmi RAC.
The European Union has provided for the creation of seven RACs.
RAC Baltskémoře je čtvrtá v pořadí, následuje po RAC Severní moře, RACSeverozápadní vody a RAC Zásoby pelagických ryb.
The Baltic Sea RAC is the fourth to be created,following in the footsteps of the North Sea, North-western Waters and Pelagic Stocks RACs.
Četnápředběžná jednání před založením této RAC byla vedena Sdružením rybářů Baltisého moře. Sekretariát sídlí v Kodani.
The Baltic Fishermen’s Association carried out the many formalities required forcreation of the RAC.
Regulace a životní prostředí v Evropě yb v r ho v a c
Management and environment
Prezident si tedy přeje, aby řízení zásob a ochrana mořskéhoprostředí byly dvěma hlavními úkoly RAC Baltské moře.
Reine Johansson emphasizes straight away the singularitiesof the activity zone of this RAC: the Baltic Sea is special for a number of reasons.
„Musíme pečovat o kvalitu vody tohoto moře, to je klíčovétéma,“ říká a pokračuje: „V Baltském moři je příliš málo druhůryb.
The Chairman consequently wishes to see stock managementand protection of the marine environment become the twomain thrusts of the work of the Baltic Sea RAC.
Jedinou možností je tedy starat se co nejlépe o ony tři
Chairman: Reine Johansson General Secretariat: Tobias Kern-Jespersen, (Baltic Sea Fishermen’s Association) H.C. Andersens Boulevard 37, 3DK-1553 København KTel: +45 33 36 60 34E-mail: tkj@bsrac.org
Tři základní druhy ryb di c P ho to s
Three leading species d ic P hot os
Obě zásoby tresek v Baltském mořijsou dnes loveny nadměrně. Komisezavede dlouhodobý plán k ochranětohoto významného zdroje.
The two Baltic Sea cod stocks are overexploited today.
Rybolov v Baltském moři se soustřeďuje na tři druhy mořských ryb: šprota, sledě a tresku.Treska je momentálně v situaci nadměrného rybolovu, což zneklidňuje vědce.
Fisheries in the Baltic Sea focus on three saltwater species: sprat, herring and cod.
V tomto roce bude zaveden plán obnovy populace, aby byla situace opět vyvážená. Evropská unievěnuje nicméně pozornost i vývoji zásob ostatních lovených ryb, jako jsou sleď, šprot,platýsovité ryby a losos.
The stocks of cod are currently overexploited, and this is a cause of grave concern for scientists.A recovery plan will be put in place this year in order to bring this fishery back into balance.But the European Union will also be keeping a close eye on trends with regard to othercommercial stocks, including herring, sprat, flatfish and salmon.