natgillin/translations-raw huggingface dataset:
• rozvoj výměny informací a zkušeností týkajících se otázek, které jsou společné vzdělávacím systémům členských států;
• developing exchanges of information and experience on issues common to the education systems of the Member States;
• podpora rozvoje dálkového vzdělávání.
• encouraging the development of distance education.
Co se týče právních nástrojů, článek 149 stanoví, že v této oblasti může Společenství postupem spolurozhodování přijímat podpůrná opatření – s vyloučením jakékoli harmonizace.
As far as legal instruments are concerned, Article 149 says that the Community can adopt incentive measures in these areas — excluding any harmonisation — using the co-decision procedure.
Využít lze dvou hlavních nástrojů: i) právně závazného„rozhodnutí“, například pro zavedení nového výměnného programu; nebo ii)„doporučení“ členským státům, například pro překonání překážek v cestě ke vzdělání nebo odborné přípravě v zahraničí.
There are two main instruments available: (i) a legallybinding decision, for example, to set up a new exchange programme; or (ii) a recommendation to Member States, for example, to try to reduce obstacles in the way of studying or training abroad.
Pro úplnou představu je třeba podotknout, že v souladu s článkem 150 má Společenství obdobné pravomoci v oblasti odborného vzdělávání.
To complete the picture, one should mention that Article 150 provides the Community with similar powers in the field of vocational training.
V Evropském parlamentu za ni běžně zodpovídá Výbor pro zaměstnanost a sociální věci (EMPL).
In the European Parliament (EP), it is the Committee on Employment and Social Affairs (EMPL) that normally takes the lead for vocational training issues.
S vývojem koncepce„celoživotního vzdělávání“ se však rozdíly mezi vzděláváním a odborným vzděláváním v poslední době stírají a v praxi na nich výbory CULT a EMPL úzce spolupracují.
However, with the development of the idea of lifelong learning, the distinction between education and vocational training has become less clear in recent years and in practice the CULT and EMPL committees work closely together in this area.
Co se týče péče o mládež, mezi hlavní cíle Společenství patří podpora výměn mladých lidí, pracovníků v oblasti péče o mládež a kontaktů mezi nevládními organizacemi mladých.
For youth policy, the Community’s objectives are essentially to encourage exchanges of young people and youth workers and contacts between youth NGOs.
V oblasti kultury jsou nástroje stanovené Smlouvou totožné s nástroji uvedenými výše.
In the case of culture, the instruments foreseen in the Treaty are the same as above.
Na rozdíl od vzdělávání však postup spolurozhodování vyžaduje, aby Rada rozhodla jednomyslně, což zabraňuje přílišnému zasahování EU do citlivé oblasti národní svrchovanosti.
However, unlike for education, the co-decision procedure requires unanimity in the Council — intended as an extra safeguard against potentially excessive EU intervention in a sensitive area for national sovereignty.
PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO PRÁCI EVROPSKÉHO PARLAMENTU•
LEGAL BASIS FOR THE EUROPEAN PARLIAMENT’S WORKnull
Smlouva v současnosti neobsahuje samostatný článek o sportu (změny v Lisabonské smlouvě viz níže), tudíž neexistuje zvláštní právní základ pro konkrétní politiku sportu.
There is at present no article on sport per se in the Treaty (for the Lisbon Treaty changes see below) and therefore no spe-cifi c legal basis for an explicit EU sport policy.
Mnoho článků Smlouvy však má dopad na hospodářskou stránku sportu, jinými slovy na profesionální sport.
However, many Treaty articles have an impact on the economic aspects of sport, in other words on professional sport.
Způsob, jímž Evropský soudní dvůr (ESD) vyložil pravidla Smlouvy v oblasti volného pohybu pracovníků, zejména v proslulé věci Bosman, měl významný dopad ve sféře profesionálního fotbalu a dalších kolektivních sportů.
For example, the interpretation of the Court of Justice of the European Communities (CJ) of the Treaty rules on the free movement of workers —notably in the now famous ‘Bosman case’ — has had far-reaching effects on the world of professional football and other team sports.
Niceská smlouva se pokusila vyvážit vliv EU na profesionální sport tím, že zahrnula prohlášení o „specifickém charakteru sportu“, které uznává jeho důležité společenské, vzdělávací a kulturní funkce.
The Treaty of Nice tried to counterbalance the EU’s effects on professional sport by including a declaration on the ‘specifi c characteristics of sport’, which recognised its important social, educational and cultural functions.
Pravidla EU se však stále vztahují spíše na hospodářskou stránku sportu, zatímco ostatním je věnována malá pozornost.
However, it is still the case today that EU rules are largely applied to sport as an economic activity, with little consideration for other aspects.
Smlouva neobsahuje konkrétní právní základ pro „komunikační“ politiku EU.
The Treaty does not contain a specific legal basis for an EU communication policy.
Rozumí se však, že Unie musí podávat vysvětlení svých politik a diskutovat o nich.
However, it is considered that the Union must explain its policies and debate them.
Jinými slovy, nutnost komunikace přirozeně vyplývá z jejích dalších činností.
In other words, a need for communication flows naturally from its other activities.
A s rozšířením postojů zaměřených proti EU, jehož jsme v poslední době svědky, je stále důležitější.
That has, of course, become progressively more important with the growth of anti-EU sentiment in recent years.
Jelikož Smlouva neobsahuje jasný právní základ, zavádějí nyní tři hlavní orgány EU (Rada, Komise a Parlament) společnou komunikační politiku prostřednictvím„společného prohlášení“, které bylo podepsáno v říjnu roku 2008.
Since the Treaty contains no distinct legal basis, the three main institutions (Parliament, Council and Commission) are currently putting in place the beginnings of a common EU communication policy by way of a joint declaration, signed in October 2008.
18 vzdělávání: listina stanoví, že „každý má právo na vzdělání a přístup k odbornému a dalšímu vzdělávání“ (článek 14); kultura a jazyková rozmanitost: „umělecká tvorba a vědecké bádání nesmějí být omezovány“ (článek 13) a„Unie respektuje kulturní, náboženskou a jazykovou rozmanitost“ (článek 22); audiovizuální a komunikační oblast: „svoboda a pluralita sdělovacích prostředků musí být respektována“ a „každý má právo na svobodu projevu“ (v obou případech článek 11); péče o mládež: zakazuje dětskou práci a stanoví, že mladí lidé musí být chráněni před hospodářským vykořisťováním a „jakou-koli prací, která by mohla ohrozit jejich bezpečnost, zdraví nebo (...) rozvoj nebo narušit jejich vzdělávání“ (článek 32).
Youth: It prohibits child labour and states that young people must be protected against economic exploitation and ‘work likely to harm their safety, health or (...) development or to interfere with their education’ (Article 32).
Tato ustanovení občanům EU pravděpodobně nepřinesou zásadně nová práva.
These dispositions probably do not confer significant new rights on EU citizens.
Evropský soudní dvůr již zaručuje dodržování základních práv zakotvených v ústavách jednotlivých členských států a článek 6 Smlouvy stanoví, že Společenství musí dodržovat práva zakotvená v Evropské úmluvě o ochraně lidských práv a základních svobod Rady Evropy.
The Court of Justice already guarantees the respect of fundamental rights enshrined in the constitutional orders of the Member States and the Treaty already states in Article 6 that the Community must respect those rights enshrined in the European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms of the Council of Europe.
Listina je však politicky významná tím, že dokládá úsilí Unie navrhnout svůj „vlastní“ seznam práv.
Nevertheless, the Charter is politically sig-nifi cant in the sense that it represents the Union’s effort to draft its ‘own’ list of rights.
PODÍL VÝBORU NA ROČNÍM ROZPOČTOVÉM PROCESU
THE COMMITTEE’S CONTRIBUTION TO THE ANNUAL BUDGETARY PROCEDURE area of culture, media and education are decisions and therefore contain clear budgetary indications.
Víceletý finanční rámec je ve své podstatě politickou dohodou mezi dvěma složkami rozpočtového orgánu – Parlamentem a Radou.
The multiannual financial framework is essentially a political agreement between the two arms of the budgetary authority — the Parliament and the Council.
Skutečné výdaje jsou však každý rok stanoveny v rámci ročního rozpočtového procesu.
But actual expenditure is established each year through the annual budget procedure.
Za ten zodpovídá Rozpočtový výbor, ale stejně jako všechny ostatní výbory i výbor CULT se každé září na tomto postupu podílí tím, že vypracuje stanovisko ohledně rozpočtových oblastí, jež mu příslušejí.
The Committee on Budgets is responsible for this, but — like each of the other committees — each September CULT contributes to the procedure by drawing up an opinion setting out its views on the areas of the budget for which it is responsible.
Stanovisko se skládá z i) oznámení politických priorit výboru a ii) pozměňovacích návrhů k návrhu rozpočtu přijatého v červenci Radou.
This comprises (i) a statement of the Committee’s political priorities and (ii) amendments to the draft budget adopted by the Council in July.
Každá rozpočtová položka obsahuje čísla a související poznámky, a oboje může být pozměněno.
As a general rule the implementation of any budget item needs to be justified by a basic legal act (i.e. a regulation, a directive or a decision).
Maximální rozpočty jednotlivých okruhů jsou stanoveny na sedm let a víceleté rozpočty pro jednotlivé programy jsou součástí právního předpisu, který je zavádí, výbor CULT má tudíž v ročním rozpočtovém procesu velmi omezený prostor.
Given that the maximum budgets under the different headings are fixed for seven years and that the multiannual budgets for the individual programmes are part of the law establishing them, the CULT Committee has very limited room for manoeuvre in the annual budgetary procedure.
Výbor CULT a Parlament z velké části využívají svých rozpočtových pravomocí, aby žádaly o nová přípravná opatření nebo o menší úpravy v rozpočtu jednotlivých politik.
CULT and the Parliament as a whole largely use their budgetary powers to call for new preparatory actions or to make small adjustments to the budgets for particular policies.
Například ve volebním období 2004–2009 využil Evropský parlament svých rozpočtových pravomocí a vytvořil přípravné opatření, které nyní vyústí v nový program „Media Mundus“.
For example, in the 2004–09 Parliamentary term the EP used its budgetary powers to create a preparatory action which will now become the new Media Mundus programme.
Rovněž podpořil přípravná opatření v oblasti sportu, která se mohou stát úplným programem, vstoupí-li v platnost Lisabonská smlouva.
It also supported preparatory actions in the field of sport which may be turned into a full programme if the Lisbon Treaty enters into force.
OTEVŘENÁ METODA KOORDINACE
THE OPEN METHOD OF COORDINATION (OMC)
Otevřená metoda koordinace, zavedená v souvislosti s Lisabonskou strategií 2000, je politickým nástrojem využívaným v oblastech, v nichž se pro řešení problémů nehodí právní předpisy nebo v nichž členské státy chtějí spolupracovat na politické úrovni EU volněji.
The open method of coordination (OMC), introduced in the context of the Lisbon strategy in 2000, is a policy instrument used in areas where legislation is not appropriate for dealing with problems and/or Member States simply wish to work together on policy at the EU level in a looser way.
Nejčastěji jsou to oblasti, jejichž politické cíle z velké části určují spíše členské státy než Společenství.
It is typically used in areas where the Member States, rather than the Community, very largely determine policy.
V praxi je součástí postupu výměna poznatků a informací mezi vnitrostátními orgány, které se dohodnou na spolupráci při dosahování společných cílů.
In practice, it involves the exchange of ideas and information between national authorities which agree to work towards the achievement of common objectives.
Vlády se hodnotí mezi sebou (vzájemné hodnocení) a Komise usnadňuje výměny osvědčených postupů a zajišťuje pravidelné přehledy o dosaženém pokroku.
Governments assess one another (peer review): the Commission facilitates exchanges of best practice and provides regular overviews of progress.
Otevřená metoda koordinace se nyní využívá v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, péče o mládež a kultury.
OMC arrangements are currently applied in the fields of education and training, youth policy and culture.
V rámci této metody nemá Parlament (ani Evropský soudní dvůr) formální pravomoc, protože do ní nejsou zapojeny žádné právní předpisy.
Since no legislation is involved, Parliament has no formal rule in the OMC (nor does the Court of Justice).
Evropský parlament se však může vyjádřit prostřednictvím nelegislativních zpráv, otázek k písemnému zodpovězení Komisi a kladením otázek příslušným komisařům na běžných schůzích výboru.
The EP can, however, make its voice heard by adopting non-legislative reports, sending written questions to the Commission and questioning the commissioners responsible for these portfolios during ordinary committee meetings.
PRÁCE EVROPSKÉHO PARLAMENTU V ŠESTÉM VOLEBNÍM OBDOBÍ•
WORK OF THE EUROPEAN PARLIAMENT IN THE SIXTH TERMnull
Nejrozsáhlejší z nových programů je nový integrovaný akční program v oblasti celoživotního vzdělávání, jenž zahrnul čtyři programy, které byly dříve součástí programu Sokrates: Comenius (školní vzdělávání)); Erasmus (vysokoškolské vzdělávání); Leonardo da Vinci (odborné vzdělávání) a Grundtvig (vzdělávání dospělých).
The largest of the new programmes was the new integrated programme for Lifelong Learning (LLL). This encompassed four programmes which had previously formed part of the Socrates programme: Comenius (school education); Erasmus (higher education and training); Leonardo daVinci (vocational education and training) and Grundtvig (adult education).
Nejvyšší podíl na výdajích má program Erasmus se 40 % z celkové výše výdajů integrovaného akčního programu v oblasti celoživotního vzdělávání.
Of these, Erasmus represents the largest share, at about 40 % of LLL expenditure.
V rámci své legislativní činnosti dosáhl Parlament navýšení měsíčního grantu programu Erasmus.
In its legislative work, Parliament succeeded in increasing the monthly Erasmus grant.
V lednu roku 2007 narostl o 50 EUR do celkové výše 200 EUR za měsíc.
In January 2007 it rose to EUR 200 a month, an increase of EUR 50.
Evropský parlament rovněž usiloval o užší přeshraniční spolupráci mezi sousedícími státy vytvořením programu partnerství „Comenius Regio“ v rámci programu Comenius.
The EP also attempted to increase cross-border cooperation between neighbouring countries under the Comenius sub-programme, by creating the Comenius–Regio partnerships.
V případě programu Mládež v akci bylo hlavním zájmem poslanců podpořit účast mladých lidí na diskusích týkajících se evropské politiky péče o mládež a dalších politických otázek.
In the case of the Youth in Action programme, MEPs were concerned to boost the participation of young people in debates on EU youth policy and other political issues.
Díky tomu se podařilo uhradit„Evropský týden mládeže“ z prostředků tohoto programu.
They therefore succeeded in having the ‘European youth week’ financed by the programme.
Evropský týden mládeže probíhá každých 18 měsíců a jeho součástí jsou setkání a diskuse s tisíci mladých lidí v Bruselu a v členských státech.
This initiative takes place roughly every 18 months and involves organising meetings and debates with thousands of young people in Brussels and in the Member States.
Nyní patří do „strukturovaného dialogu“ orgánů EU s představiteli mládeže.
It now forms part of the‘structured dialogue’between the EU institutions and youth representatives.
Programem Media 2007 EU významně přispívá k posílení konkurenceschopnosti v kinematografii a k oběhu evropských fi filmů na vnitřním trhu.
The Media 2007 programme is an important EU contribution to boosting the competitiveness of the cinema sector and the circulation of European films within the internal market.
Parlament byl toho názoru, že původní návrh programu Kultura 2007, který podala Komise, dostatečně nezohledňoval zachování evropského kulturního dědictví v souladu s článkem 151 Smlouvy.
Parliament considered that the Commission’s initial proposal for a Culture 2007 programme had paid insufficient attention to preservation of European cultural heritage, as required by Article 151 of the Treaty.
V průběhu legislativního procesu tedy Evropský parlament žádal, aby program kladl větší důraz na dědictví: tomu odpovídá myšlenka značky evropského dědictví (viz níže).
In the course of the legislative procedure, the EP therefore insisted that the programme place more emphasis on heritage: the idea of a European heritage label (see below) reflects this.
LEGISLATIVNÍ ČINNOST
LEGISLATIVE WORK
V uplynulém desetiletí EU rozvinula řadu myšlenek, jejichž cílem je posílit vysokoškolské i odborné přeshraniční studium a pracovní mobilitu.
The EU has developed a number of ideas in the last decade to improve cross-border study, whether university or vocational, as well as labour mobility.
Jedním z příkladů je zavedení Evropského systému pro přenos a akumulaci kreditů (ECTS), který mění absolvované předměty v akademické „kredity“ a „studijní výsledky“, a tím usnadňuje studentům změny v předmětech a vysokoškolským institucím umožňuje porovnání a vzájemné uznávaní programů.
An example was the setting up of the European credit transfer system (ECTS), which breaks down courses into academic credits and learning outcomes, making it easier for students to change courses and for higher education institutions to compare and recognise each other’s programmes.
V období 2004–2009 Parlament ve stejném duchu schválil doporučení Společenství ohledně porovnávání kvalifikací, známé pod názvem „Europass“.
In the 2004–09 term and in the same spirit, Parliament approved a Community recommendation for comparing qualifications, known as Europass.
Skládá se z portfolia, které obsahuje pět dokumentů ve standardním formátu, včetně životopisu a „dokladu o mobilitě“ (který popisuje období strávené vzděláváním nebo odbornou přípravou v zahraničí).
It consists of a portfolio of five documents, presented in a standardised format, including a CV and a mobility pass (which describes periods spent in education or training abroad).
Parlament trval na tom, aby „doklad o mobilitě” obsahoval i eformální dovednosti, jako je schopnost jednat s lidmi z různých kultur.
Parliament insisted on the inclusion in the mobility pass of informal skills, such as the ability to deal with people from different cultures.
V roce 2005 Komise zveřejnila jiný návrh, v němž se pokusila vymezit soubor základních dovedností občanů EU, který mají členské státy využívat jako referenční rámec.
Another proposal, made public by the Commission in 2005, tried to defi ne a set of important core skills for all EU citizens, to be used as a reference tool by the Member States.
Doporučení o „klíčových schopnostech pro celoživotní učení určuje pět druhů schopností, od konkrétních, jako je schopnost komunikace v mateřském jazyce a v cizích jazycích, po širší, jako je „schopnost učit se“ a„kulturní povědomí a vyjádření“.
This recommendation on‘key competences for lifelong learning’ defi nes eight types of competence, ranging from more specific ones, such as being able to communicate in one’s mother tongue and in foreign languages, for example, to broader ones such as ‘learning to learn’ and ‘cultural awareness and expression’.
Evropský parlament ve své práci na návrhu trval na tom, že je nutné zohlednit potřeby znevýhodněných osob.
In its work on the proposal, the EP insisted that it take into account the needs of disadvantaged persons.
SPOLEČNÉ CÍLE EU V OBLASTI VZDĚLÁVÁNÍ A ODBORNÉ PŘÍPRAVY
COMMON EU OBJECTIVES IN EDUCATION AND TRAINING
V roce 2003 navrhla Evropská rada v souvislosti s Lisabonskou strategií řadu společných cílů EU pro systémy vzdělávání a odborné přípravy, jichž má být dosaženo do roku 2010.
In 2003 the European Council, in the context of the Lisbon strategy, proposed a number of common EU targets for education and training systems, to be met by 2010.
Jsou to tyto:
These are as follows.
CÍLE EU V OBLASTI VZDĚLÁVÁNÍ A ODBORNÉ PŘÍPRAVY• Předčasné ukončení školní docházky: snížit průměrný počet mladých lidí, kteří předčasně ukončují školní docházku, alespoň na 10 %;
EU EDUCATION AND TRAINING TARGETS• Early school leavers: Reduce to no more than 10 % the average proportion of young people leaving school early.
Absolventi v matematických, přírodovědných a technických oborech: zvýšit alespoň o 15 % celkový počet absolventů těchto oborů a současně snížit nerovnováhu mezi ženami a muži;
Mathematics, science and technology (MST) graduates: Increase by at least 15 % the total number of MST graduates while at the same time decreasing the level of gender imbalance.
Vyšší střední vzdělání: zajistit, aby alespoň 85 % mladých lidí ukončilo do věku 22 let vyšší střední vzdělání;
Upper secondary education: Ensure that at least 85 % of 22-year-olds have completed upper secondary education.
Zvyšování čtenářské gramotnosti: snížit oproti roku 2000 alespoň o 20 % podíl nízké čtenářské gramotnosti u mladých lidí ve věku 15 let;
Low performers in reading literacy: Decrease by at least 20 % compared to 2000 the percentage of low-achieving 15-year-olds in reading literacy.
Celoživotní vzdělávání: zajistit, aby se alespoň 12,5 % dospělé pracující populace (ve věku 25–64 let) účastnilo celoživotního vzdělávání.
Lifelong learning: Ensure that at least 12.5 % of the adult working age population (25–64 years) have taken part in lifelong learning.
Informace o tom, jak se členským státům daří dosahovat těchto cílů, naleznete níže v tabulce 5.
To see how Member States are faring in meeting these targets, please refer to Table 5.
V roce 2008 Evropský parlament udělil cenu snímku„Le Silence de Lorna“ (Mlčení Lorny) od belgických režisérů Jeana-Pierra a Luca Dardennových.
In 2008, the EP awarded the prize to the Belgian Dardenne brothers, for the film Le silence de Lorna.
neární“ služby, u nichž uživatel sám rozhoduje, kdy se bude na program dívat.
applied to non-linear services, where the user decides when to watch the programme.
Z povahy věci je zřejmé, že stanovit kvóty pro služby na vyžádání je velmi obtížné. Z hlediska sledovanosti však stále nabývají na významu.
By definition, it is very difficult to impose quotas for on-demand services.
Parlament se rovněž zasazoval o zachování pluralismu sdělovacích prostředků, například tím, že EU vybízel k většímu uznání„komunitních médií“, tedy sdělovacích prostředků provozovaných dobrovolníky na neziskovém základě.
Parliament also campaigned to safeguard media pluralism, calling for instance for greater EU recognition of community media, which are media outlets run by volunteers on a not-for-profi t basis.
Evropský parlament ve Směrnici o audiovizuálních mediálních službách a v jiných předpisech kladl důraz na to, že je důležité chránit nezletilé osoby před škodlivým obsahem.
In the AVMS directive and in other instances, the EP has emphasised the need to protect minors from harmful content.
Do doporučení o ochraně nezletilých osob a lidské důstojnosti poslanci Evropského parlamentu zahrnuli část, která vybízí členské státy k zavedení zvláštních kurzů pro školní děti a jejich rodiče ohledně internetu.
In their work on the recommendation on ‘the protection of minors and human dignity’, MEPs included wording encouraging Member States to introduce specific Internet training for young school children and their parents.
Nelegislativní činnost V roce 2007 se Parlament rozhodl dát najevo svoji podporu evropské kinematografii tím, že zavedl každoroční udělování ceny LUX filmu, který se zabývá sociálními tématy nebo evropskou kulturou.
Non-legislative work In 2007 Parliament decided to signal its support for European cinema by creating the annual LUX Prize, which is awarded to a film that deals with social questions or highlights European culture.