natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Určitou část tohoto nárůstu lze připisovat úměrně vyšší produkci odpadních obalů z malých domácností, ale také růstu vnitřního trhu a následně vyšší potřebě dopravy baleného zboží.
Some of this increase is a�ributable to the proportionately higher generation of packaging waste from small households, but also to the growth of the internal market and the consequently greater need to transport packaged goods.
S ohledem na zdraví a bezpečnost potravin se rovněž zvyšuje množství balených potravin.
With rising emphasis on health and food safety, the amount of food packaging has also been increasing.
Směrnice Evropské unie o odpadních obalech (94/62/EC) se zabývá prvky odpadového obalového hospodářství obecně, přičemž klade důraz na recyklaci a (ostatní způsoby využití odpadu pro které stanoví i cílové kvóty).
The European Union Packaging Waste Directive (94/62/EC) addresses the elements of packaging waste management in a general way while placing emphasis on recycling and recovery by se�ing quantitative targets for both.
Prvotní analýza (23) naznačuje, že v některých zemích (např. v Itálii a v Irsku) měla směrnice pozitivní dopad ve smyslu zavedení systému nakládání s odpadními obaly.
An initial analysis (23)suggests that for some countries (e.g. Italy and Ireland) the directive has had a positive impact on the implementation of packaging waste management systems.
V některých zemích s vysokou mírou recyklace a (ostatní způsoby využití) odpadu (např. v Dánsku a v Rakousku) (24) měla však legislativa na systémy odpadového hospodářství dopad malý, protože existovaly již před tím, než tato směrnice vstoupila v platnost.
For certain countries with high recycling and recovery rates (e.g. Denmark and Austria) (24), however, the legislation has had li�le influence since their waste management systems were in place before it entered into force.
Obecně řečeno země, které zavedly smíšené nástroje, byly při plnění cílů nejúspěšnější.
In general, countries that have implemented a mix of instruments have been most effective in meeting their objectives and targets.
Směrnice byla pozměněna v lednu 2004, ale protože neobsahuje žádné cíle pro prevenci odpadů, může mít na prevenci vzniku odpadních obalů vliv pouze nepřímý.
The directive was amended in January 2004 but as it contains no waste prevention targets it can have only an indirect effect on the prevention of packaging waste.
Přiměřenost recyklace jako strategie pro rozumnější využití zdrojů byla nedávno zpochybněna (25), ale recyklace je ve většině případů pro životní prostředí lepší, než skládkování nebo spalování za účelem získání energie.
The soundness of recycling as a strategy for smarter resource use has recently been questioned (25), but recycling is in most cases be�er for the environment than either energy recovery or disposal.
Prostor pro zvyšování recyklačních cílů se však bude s největší pravděpodobností zmenšovat, protože tak jak se náklady na recyklaci s procentem recyklovaného materiálu zvyšují, vyrovnávají se nákladům (včetně externích) na alternativní možnosti.
As the cost of recycling rises with the percentage of material recycled however, a comparison of the costs (including external costs) of alternative options is likely to limit the scope for raising recycling targets continually.
Hlavním cílem musí i nadále zůstat nižší produkce odpadů.
Generating less waste in the first place must remain the foremost objective.
Produkce odpadních obalů
Packaging waste generation
Spalování za účelem získání energie
Energy recovery t m en re a
Stále větší podíl odpadních obalů je zpětně využíván.
0 An increasing proportion of packaging waste is recovered.
Hlavními formami zpětného využití jsou recyklace a spalování za účelem výroby energie.
The main forms of recovery are recycling and incineration to produce energy.
Spalování je v některých zemích značně rozšířené, např. v Dánsku a Nizozemsku, zatímco v jiných zemích, např. v Německu a Rakousku, se více využívá recyklace.
The use of incineration is high in some countries e.g. Denmark and the Netherlands, while in others, e.g. Germany and Austria, more recycling is used.
Revidovaná směrnice, přijatá v lednu 2004, bude účinně omezovat rozsah spalování a dalších metod s výjimkou recyklace.
The revised directive, adopted in January 2004, will effectively restrict the scope for incineration and other recovery methods except recycling.
V některých zemích to bude vyžadovat podstatné změny ve sběru a třídění odpadů.
In some countries this will require substantial changes to the collection and sorting of wastes.
Cíle směrnice mají být splněny do konce roku 2008.
The directive's targets are to be met by the end of 2008.
Všechny původní členské státy EU splnily cíl recyklovat do roku 2001 nejméně 25 % veškerých odpadních obalů (pro Řecko, Irsko a Portugalsko byly stanoveny nižší cíle a delší časová období).
All Member States met the target of recycling at least 25 % of all packaging waste by 2001 (Greece, Ireland and Portugal were given lower targets and longer timeframes).
Revidovaná směrnice zvyšuje cíle recyklace na nejméně 55 % veškerých odpadních obalů.
The revised directive raises the target for recycling to at least 55 % of all packaging wastes.
Několik zemí, zejména 10 nových členských států, má ke splnění tohoto cíle ještě daleko.
Several countries, in particular the New-10, are still a long way from meeting this.
Některé země, například Estonsko, Kypr, Litva, Malta, Polsko a Slovensko, ale také Irsko, budou muset podíl recyklovaného odpadu více než zdvojnásobit oproti roku 2002.
Some, including Estonia, Cyprus, Lithuania, Malta, Poland and Slovakia, but also Ireland, will need to more than double the proportion they recycled in 2002.
10 nových zemí dostalo pro splnění cíle recyklace několik dalších let.
The New-10 have been given several extra years to meet the recycling target.
* Prodloužení lhůty a nižší hodnoty
* Extension of deadline and lower targets
Udržitelná energetika: Dlouhá cesta
Sustainable energy: A long way to go
Nadále rychle roste celková spotřeba energie, což Evropě přináší potíže s dosahováním stanovených cílů v oblasti klimatické změny.
Total energy consumption continues to increase rapidly, making it difficult for Europe to reach its objectives on climate change.
Techniky vedoucí ke zvýšení účinnost energetiky spolu s obnovitelnými zdroji energie mohou, pokud budou plně využívány, představovat značný přínos k udržitelnému energetickému systému.
If exploited more fully, energy efficiency and renewable energy sources could make a major contribution to a more sustainable energy system.
Tento cíl bude vyžadovat změny v celé ekonomice.
Achieving this will require deep changes throughout the economy.
Celková spotřeba energie v 25 členských státech od poloviny 90. let roste a očekává se, že tento trend bude pokračovat.
Total energy consumption in the 25 Member States has been rising since the mid-1990s and this trend is expected to continue.
Odhaduje se, že spalování fosilních paliv, hlavního zdroje emisí skleníkového plynu, zůstane v Evropě největším zdrojem energie po dalších 30 let.
Burning fossil fuels, the main source of greenhouse gas emissions, is predicted to remain the largest energy source in Europe for the next 30 years.
I přes určitý nárůst absolutních hodnot se nepřepokládá, že by podíl obnovitelné energie prudce vzrostl. Předpokládá se, že podíl jaderné energie se bude snižovat v důsledku moratoria a ukončovací politiky některých zemí.
Despite some growth in absolute terms renewable energy is not expected to raise its share significantly, while the contribution of nuclear power is projected to decline as a result of moratoria and phase-out policies in several countries.
Přechod na udržitelnou energetiku bude vyžadovat značné úspory energie, zvýšení výkonnosti energetiky a výrobu obnovitelné energie ve všech sektorech.
The transition to sustainable energy will require substantial increases in energy savings, energy efficiency and renewable energy production across all sectors.
Aby byly dosaženy evropské a národní cíle pro rok 2010, je potřeba významně podpořit využití obnovitelných zdrojů energie.
Substantial growth in renewable energy is needed to meet European and national targets for 2010 and will require further support.
Vytváření příznivých podmínek pro obnovitelné zdroje je hlavní podmínkou pro zvyšování jejich podílu na trhu.
Creating favourable conditions for renewables is a key requirement for increasing their market share.
Je potřeba zavést taková opatření, která zajistí dlouhodobou bezpečnost investic (např. stanovit cíle politiky po roce 2010). Je také třeba vytvořit podpůrné programy a nastavit ceny energie tak, aby plně zahrnovaly externí náklady (např. odstraněním dotací škodlivých pro životní prostředí).
A portfolio of diverse policy measures is needed, including se�ing policy targets beyond 2010 to provide longterm investment security; implementing support schemes; and ge�ing the prices right by fully including external costs in energy prices (e.g. by removing environmentally harmful subsidies).
Zvýšená podpora obnovitelných zdrojů bude pohonem pro inovace a nové technologie.
Increased support for renewables will drive innovation and new technologies.
Nedávný návrh směrnice o energetických službách (26) představuje další krok správným směrem — pro členské státy stanoví závazné cíle uspořit v letech 2006 až 2012 ročně 1 % dodané energie (27
The recently proposed energy services directive (26) is another step in the right direction. It aims to lower energy consumption by se�ing mandatory targets for Member States to save 1 % per year of energy supplied between 2006 and
Avšak vzhledem k tomu, že do plnění tohoto cíle je možno započítat i zlepšení výkonnosti energetiky dosahované od roku 1991, existuje riziko, že se členské státy, které dosáhly největšího pokroku, nebudou cítit povinny vyvíjet další podstatné úsilí ani v případě, že budou mít v oblasti výkonnosti energetiky využitelný potenciál.
1991 can be counted towards this target, there is a risk Member States that have shown greatest progress will not feel obliged to make substantial additional efforts even if they still have usable energy efficiency potential.
V současnosti se odhaduje, že v 15 starších členských státech EU lze výkonnost energetiky rentabilním způsobem zlepšit minimálně o 20 %, a v 10 nových členských státech toto číslo může být i vyšší.
It is estimated that the potential exists today to improve energy efficiency in cost-effective ways by at least 20 % in the 15 older EU Member States and by even more in the ten new ones.
Aby se Evropa v budoucnu skutečně posunula směrem k udržitelné energetice, tento potenciál musí být plně využit.
This potential needs to be realised to move Europe further towards a sustainable energy future.
Předpokládaný postup ke splnění cílů Kjótského protokolu
Projected progress towards Kyoto Protocol targets
Předpokládá, že dosáhne svých cílů z Kjóta
Is projected to reach its Kyoto targets
Předpokládá, že nedosáhne svých cílů z Kjóta
Is projected not to reach its Kyoto targets
Rozdíl mezi předpokládanými emisemi skleníkových plynů** a cíli stanovenými Kjótským protokolem na rok 2010 (indexové body) plně zrealizovány, by měly být dostačující pro dosažení cíle EU.
The sector with the largest projected increase in EU-15 emissions is transport. The European climate change programme has identified a number of EU-wide policies and measures (29) that, if fully implemented, should be sufficient to achieve the EU target.
Členské státy mohou na základě Kjótského protokolu používat pro dosažení svých cílů také další nástroje (30).
Member States can also use other instruments under the Kyoto Protocol to reach their targets (30).
U tohoto indikátoru jsou však u Dánska udávány neupravené údaje.
In this indicator however unadjusted data are presented for Denmark.
** Všechny země by měly v roce 2004 dodat Evropské komisi aktualizované předpokládané hodnoty.
** All countries should provide updated projections in 2004 to the European Commission
Celková spotřeba energie podle typu paliva
Total energy consumption by fuel type
Cíle
Indicative targets
Ostatní zdroje obnovitelné energie
All other renewables
Podíl obnovitelných zdrojů energie na spotřebě elektřiny
Renewable energy sources as a share of electricity consumption
Průmyslový a městský odpad
Industrial and municipal waste
Velké hydroelektrárny y
Large hydropower
30 na spotřebě el ek tř in
30 new a bl es as share of eR
Spojené
United Kingdom
Doprava: Je třeba plně promítnout náklady do cen
Transport: Full-cost pricing needed
Poptávka po dopravě, zejména silniční, rychle roste.
Demand for transport, especially road transport, is growing rapidly.
Tento nárůst ovlivňuje mnoho oblastí, včetně spotřeby energie, klimatické změny a lidského zdraví.
This increase has implications across many areas, including energy consumption, climate change and human health.
Oddělení křivky poptávky po dopravě od křivky hospodářského růstu představuje důležitý cíl dopravní politiky EU za posledních několik let, ale výsledky se dosud nedostavily.
Decoupling transport demand from economic growth has been a key aim of EU transport policy for several years but has yet to show results.
Objem nákladní dopravy roste rychleji než ekonomika (u 15 starších členských států EU tempem zhruba 3 % za rok, v porovnání se 2 % u ekonomiky) (31).
Freight volumes are growing faster than the economy (at around 3 % a year compared with 2 %, for the 15 older EU Member States) (31).
To odrážejí celoevropské vzorce výroby a spotřeby, které provázejí rozšiřování vnitřního trhu EU.
This largely reflects the pan-European production and consumption pa�erns that are accompanying the expansion of the EU internal market.
Osobní doprava roste stejným tempem jako ekonomika.
Passenger transport is increasing at the same rate as the economy.
Objem letecké dopravy se zvyšuje o 6–9 % za rok, jak ve starších, tak i nových členských státech EU.
Air transport is growing by 6–9 % per year in both the old and new EU Member States.
Podíly dalších druhů dopravy (např. železnice nebo autobusů) na trhu se současně zvyšují pouze okrajově, pokud vůbec.
At the same time the market shares of modes such as rail and buses are increasing only marginally, if at all.
Možnosti řízení vlivů dopravy na životní prostředí zahrnují úpravu cen tak, aby plně odrážely tyto externí náklady, a podporu inovací prostřednictvím kvalitnější regulace a finančních nástrojů.
Options for managing the environmental impacts of transport include adjusting prices to account fully for its external costs and promoting innovation through improved regulation and financial incentives.
Úprava cenové politiky tak, aby podíl každého druhu dopravy na trhu skutečně odrážel jeho dopady na životní prostředí, by znamenala užší propojení mezi cenami placenými uživatelem a celkovými interními a externími náklady na dopravu.
Adjusting policy so that the market share taken by each transport mode reflects its environmental impacts would mean establishing a closer link between the prices paid by users and the total internal and external costs of transport.
Ceny jsou důležitým faktorem pro řízení poptávky v tržní ekonomice a v případě dopravy je relevantní jak úroveň, tak i struktura uživatelských cen.
Prices are an important factor for steering demand in a market economy, and in the case of transport both the level and the structure of user prices are relevant.
Předpisy řešící takové záležitosti jako je znečištění ovzduší (např. částicemi) a hluk mohou spolu s investičními pobídkami vést k čistější, bezpečnější a tišší dopravě.
Regulations to deal with issues such as air pollution (e.g. particulates) and noise, together with investment incentives, can drive innovation towards cleaner, safer and quieter transport.
To by následně snížilo externí náklady.
This would in turn help reduce external costs.
Existuje jasná shoda v tom, že ceny za dopravu plně nepokrývají externí náklady vznikající při dopravní činnosti, ale chybí konsensus ve věci přesné částky, která má být zaplacena.
There is clear agreement that transport prices do not fully cover the external costs caused by transport activities, although consensus is lacking on the exact figure to be paid.
V rozporu s cíli byly v letech 1998 až 2001 ve skutečnosti variabilní poplatky za silniční nákladní dopravu sníženy.
Contrary to intentions, variable charges for road freight were actually reduced between 1998 and 2001.
Nejdůležitější variabilní položkou je zdanění paliva, ale ceny paliva se drží na stejné cenové hladině již více než 20 let.
The most important variable element is taxation on fuel, but fuel prices have remained within the same price range for more than 20 years.
Plné promítnutí nákladů do cen by mohlo napomoci omezit dopady dopravy na životní prostředí, podobně jako regulace látek znečišťujících ovzduší vedla k podstatnému snížení emisí.
Implementing full-cost pricing could help reduce environmental impacts in the same way as regulating air pollutants has led to substantial decreases in the regulated emissions.
Růst dopravy a hrubý domácí produkt
Transport growth and gross domestic product
Hrubý domácí produkt a , nákladní do pr v a
Gross domestic product an sp or t , freight tr
Oddělení křivek poptávky a hospodářského růstu nebylo úspěšné, ať už jde o nákladní nebo osobní dopravu.
There has been no success in decoupling transport demand from economic growth, either for freight or passenger transport.
Se zhruba 3 % za rok roste nákladní doprava rychleji než hrubý domácí produkt (HDP), jehož roční nárůst je kolem 2 %.
At around 3 % a year, freight transport is increasing faster than gross domestic product (GDP), which is growing at around 2 % annually.
Osobní doprava roste stejným tempem jako HDP.
Passenger transport is increasing at the same rate as GDP.
Důvody jsou komplexní, ale převážně jsou spojeny se socioekonomickými faktory, jako je rozšiřování vnitřního trhu EU, což pohání nárůst nákladní dopravy.
The reasons are complex but largely linked to socio-economic factors such as the expansion of the EU internal market, which is driving the rise in freight transport.
Co se týče dopravy osobní, důvody zahrnují zvýšené používání automobilů pro dojíždění za prací, zábavou a v rámci cestovního ruchu.
For passenger transport, the reasons include increased car use for commuting, leisure and tourism.
Emise látek znečišťujících ovzduší z dopravy
Transport emissions of air pollutants
Rozptýlené částice**
Particulates**
Emise oxidu uhličitého se dále zvyšují, protože poptávka po dopravě předčí důsledky opatření na snížení emisí z výroby energie.
Carbon dioxide emissions continue to rise as transport demand outstrips improvements in energy-related emissions.
Snížení množství částic (24 %), oxidu uhelnatého (46 %), oxidů dusíku (24 %), těkavých organických sloučenin (47 %) a olova (100 %) vzešlo částečně z inovací v technologii čištění výfukových plynů a částečně ze změn ve složení paliva.
Reductions for particulates (24 %), carbon monoxide (46 %), nitrogen oxides (24 %), volatile organic compounds (47 %) and lead (100 %) come partly from innovations in exhaust gas treatment technology and partly from changes in fuel composition.
K dalšímu zlepšení dojde v okamžiku, kdy v následujících letech vstoupí v platnost ještě přísnější předpisy, a po nahrazení starších vozidel novějšími.
Further improvements will take place as even stricter regulations come into force in the coming years and as older vehicles are replaced with newer ones.
Jiná situace je u oxidu siřičitého: velké snížení emisí ze silniční dopravy (61 %) bylo vykompenzováno obdobným zvýšením emisí z mezinárodní námořní dopravy.
Sulphur dioxide is a different case: large reductions in road transport emissions (61 %) have been offset by a similar increase in emissions from international maritime transport.
Vystavení obyvatelstva působení oxidu siřičitého se tedy snížilo, nesnížily se však jeho celkové emise.
Thus in effect the exposure of people to sulphur dioxide has been reduced but not the overall emissions.
Výška variabilních poplatků za dopravu zboží na silnicích se v letech 1998 až 2001 v mnoha členských státech EU snížila.
The value of variable charges for goods transport on roads decreased in many EU Member States between 1998 and 2001.
Celkově se variabilní poplatky v EU-15 za toto období snížily o 7 %.
In overall terms, variable charges in EU-15 fell by 7 % in this period.
To je částečně důsledek protestů přepravních společností, zemědělců a rybářů proti zvyšování cen paliva v září 2000.
This is partly a result of the protests in September 2000 by freight transport companies, farmers and fishermen against rising fuel prices.
Z hlediska významu je stále nejdůležitějším nástrojem daň z paliva.
The diesel tax is still the most important instrument in value terms.
Vedle toho několik zemí EU, např. Německo, Rakousko a Spojené království, plánuje zavedení poplatků založených na vzdálenosti.
In addition several EU countries, e.g. Germany, Austria and the UK, plan to introduce distance-based charges.
To napomůže snížit dopad silniční dopravy na životní prostředí.
These will help to reduce road transport's net external costs to the environment.
Celkové variabilní poplatky za těžkotonážní nákladní vozidla (EUR/km)
Total variable charges for heavy goods vehicles (Euro/km)
Znečištění ovzduší: Poškozování zdraví ve městech
Air pollution: Damaging health in cities
Vysoké koncentrace přízemního ozónu a jemných částic způsobují obyvatelům měst zdravotní problémy.
High concentrations of groundlevel ozone and fine particulates are causing human health problems in cities.
I přes snižování emisí je většina obyvatel evropských měst nadále vystavena koncentracím těchto znečišťujících látek překračujícím úrovně stanovené pro ochranu zdraví obyvatelstva.
Despite reductions in emissions, much of Europe's urban population remains exposed to concentrations of these pollutants exceeding the levels set to protect human health.
Pro snížení znečištění bude třeba provést další kroky; limitní a cílové hodnoty mohou být zpřísněny v reakci na to, že přibývají důkazy vlivu znečištění na lidské zdraví i při koncentracích pod současnými limitními hodnotami.
Further action is needed to bring down pollution, especially as limits and targets may be tightened in response to growing evidence of health impacts at concentrations below the current values.
Látky znečišťující ovzduší (přízemní ozón a jemné částice) jsou spojeny prostřednictvím společných prekurzorů (32
32 their shared precursors (
), zejména oxidů dusíku (NO
), namely nitrogen oxides (NO
) x a těkavých organických sloučenin na jiné než metanové bázi (NMVOC).
X volatile organic compounds (NMVOCs).
Při vdechnutí mají jak ozon, tak i částice nepříznivé účinky na lidské zdraví.
When inhaled, both ozone and particulates have adverse effects on human health.
Patří mezi ně zhoršení dýchacích potíží, jako je astma (v důsledku krátkodobého vystavení) nebo dýchací a kardiovaskulární nemoci, stejně jako předčasná úmrtí (v důsledku dlouhodobého vystavení) (33).
These include aggravation of respiratory conditions such as asthma (from short-term exposure) and respiratory and cardiovascular illness as well as premature mortality (from longterm exposure) (33).
Jejich dopady se přitom pravděpodobně sčítají — alespoň v krátkodobé perspektivě (34).
Their effect is likely to be additive, at least in the short
Tyto dopady na lidské zdraví jsou způsobeny vysokými koncentracemi, ke kterým dochází zejména v městských oblastech střední, východní a jižní Evropy.
These health impacts are caused by high concentrations that occur mainly in the urban areas of central, eastern and southern Europe.
Částice vykazují vysoké úrovně koncentrace v průběhu celého roku, zatímco ozon představuje problém hlavně v průběhu letních měsíců.
For particulates, high levels occur over the whole year, while ozone is mainly a problem during the summer months.
Úrovně ozonu byly vysoké zejména v průběhu vlny veder v létě 2003.
Ozone levels were especially high during the summer heatwave of 2003.