natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Z celkového rozpočtu na transevropskou dopravní síť (TEN-T) v období 2007–2013 ve výši 8 miliard EUR bylo na podporu zavedení ERTMS železničními podniky a provozovateli infrastruktury určeno 500 milionů EUR.
500 million euro out of a total budget for TEN-T of 8 billion eurointhe period 2007-2013 was earmarkedto supportthe adoption of ERTMS byrailway undertakings and infrastructure managers.
2 Rozhodnutí Komise 2009/561/ES ze dne 22. července 2009, kterým se mění rozhodnutí Komise 2006/679/ES, pokud jde o provádění technické s pe ci Å kace pro interoperabilitu subsystému pro řízení a zabezpečení transevropského konvenčního železničního systému
2 Commission Decision 2009/561/EC of 22 July 2009 amending Decision 2006/679/EC as regards the implementation of the technical specication for interoperability relating to the control-command and signalling subsystem of the transEuropean conventional rail system (OJ L 194, 25.7.2009, p. 60).
TEN-T A PRIORITNÍ
THE PRIORITY
3 Článek 154 Smlouvy o založení Evropského společenství (1992).
3 The Treaty establishing the European Community (1992),
Vsouladuse Smlouvou podporuje EU propojení ainteropera-bilituvnitrostátníchsítí3.
The Treaty provides for the EU to promote theinter-connection andinter-operability of national networks3. The transEuropean
Transevropská dopravnísíť(TEN-T) vymezujehlavnídopravníosy,naněžsesoustředífinanční podpora EU pro železničníinfrastrukturu.
Transport Network(TEN-T)setsoutthe maintransportaxes along which Europeanfinancial supportforrailinfrastructure has been directed.
Transevropské sítě existují voblastech dopravy, telekomunikací aenergetiky.
Article 154. TransEuropean networks exist in the fields of transport, telecommunications and energy.
884/2004/ES ze dne 29. dubna 2004, kterým se mění rozhodnutí č. 1692/96/ES ohlavních směrech Společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (Úř.věst.L 167, 30.4.2004, s. 1).
of the Council of 29 April 2004 amending Decision No 1692/96/EC on Community guidelines for the development of the TransEuropean Transport network (OJ L167, 30.4.2004, p. 1).
5 Zelená kniha – TEN-T: Přezkum politiky: směrem k lépe integrované
5 Green Paper TEN-T: A policy review: Towards a better integrated TransEuropean transport network at the service of the common
Obzvláštní význam mají prioritní projekty, původně vymezené po zasedání Evropské rady v Essenu v roce 1993, které mají pomoci zaměřit investice EU na nejdůležitější osy.
Of particular importance are the Priority Projects which,ini-tiallyidentifiedfollowing the Essen European Councilin 1993, were definedin order to further concentrate EUinvestments on the mostimportant axes.
Od roku 2004 se počet prioritních projektůzvýšilna30(ztoho19setýká železniční dopravy) ajejich seznamje součástí hlavních směrů rozvoje TEN-T4.
Since 2004,thelist hasincreasedto 30 Priority Projects(19 of whichrefertorailtransport) which has been enshrinedin TEN-T guidelines4.
Přivypracovánítohotoseznamusevycházelo zdoporučení skupiny na vysoké úrovni, jíž předsedal bývalý komisař Karel Van Miert(shrnutí hlavních etap rozvoje sítě TEN-T a prioritních projektů viz graf 5 a seznam prioritních projektů viz příloha III).
Thislist wasinformed by the recommendations of a High Level Group chaired by former Commissioner Karel Van Miert (see Figure 5 for a summaryofthe main milestonesinthedevelopmentofthe TEN-T network and the Priority Projects and Annex III for alist of the Priority Projects).
Zdrojefinancování prioritních projektů uvádí rámeček 2.
Box 2 shows sources of finance for the Priority Projects.
transevropské dopravní síti ve službách společné dopravní politiky, KOM(2009) 44 v konečném znění ze dne 4. února 2009.
transport policy, COM(2009) 44 final, 4.2.2009.
Vroce2009 Komisezahájilarozsáhlý přezkum politiky TEN-T zaměřenýna budoucí politickéahospodářskéúkoly,jakoje dosažení cílů spojených se změnou klimatu, další hospodářský růst, hospodářská a sociální soudržnost a posílení mezinárod-nírole Evropy5.
In 2009, the Commission initiated a broad review of TEN-T policyin whichfuture political and economic challenges such as the achievement of climate change objectives,further eco-nomicgrowth,economicandsocialcohesionas wellasthe strengthening of Europe’sinternational role were considered5.
Komise navrhla možnosti dalšíhorozvojesítě TEN-T s úmyslem vypracovat zásadnílegislativní návrh, včetně revize hlavníchsměrůrozvoje TEN-T.
The Commission proposed optionsforfuture TEN-T development withaviewtopreparinga majorlegislativeproposal, including arevision ofthe TEN-T guidelines.
ZDROJE FINANCOVÁNÍ PRIORITNÍCH PROJEKTŮ
SOURCES OF FINANCE FOR THE PRIORITY PROJECTS
Podle nedávných odhadů se do prioritních projektů do roku 2007 investovalo již 126,35 miliardy EUR, mezi lety 2007 a 2013 se očekávají investice ve výši 154 miliard EUR a v následujících letech se počítá svynaložením dalších 119 miliard EUR.
According to recent estimates, up to 2007 126,35 billion euro had already been invested on the Priority Projects, 154 billion euro was expected to be invested between 2007 and 2013, with 119 billion euro still to be invested thereafter.
Vnitrostátní rozpočty členských států se na celkových investicích do prioritních projektů mezi lety 1996 a 2013 podílejí ze 66 % (viz tabulka 1).
Member States’ own national budgets account for 66 % of the total invested on the Priority Projects between 1996 and 2013 (see Table 1).
HLAVNÍ ETAPY ROZVOJE SÍTĚ TENT A PRIORITNÍCH PROJEKTŮ
MILESTONESIN THE DEVELOPMENT OF THE TENT NETWORK AND PRIORITY PROJECTS
1994 Skupina představitelů hlav států nebo předsedů vlád navrhla seznam 14„projektů evropského zájmu“ (z nichž se 10týkalo železniční infrastruktury).
1994 A group of representatives of the Heads of State or governments proposed a list of 14 ’projects of European interest’ (10 referring to rail infrastructure).
Tzv. „essenské projekty“ byly začleněny do prvních formálních hlavních směrů rozvoje TEN-T.
The socalled ’Essen Projects’ were included in the first formal TEN-T guidelines.
2001 Komise vydala Bílou knihu o evropské dopravní politice narok 2010, zdůrazňující zejména potřebu revitalizovatželeznice.
2001 The Commission issued a White Paper on the European transport policy for 2010, particularly noting the need to revitalise the railways.
2004 Na základě návrhů členských států a přistupujících zemí doporučila skupina na vysoké úrovni projekty společného zájmu pro síť TEN-T do roku 2020.
2004 Based on proposals from the Member States and acceding countries, a High Level Group recommended TEN-T network projects of common interest up to 2020.
Následně Rada formálně odsouhlasila 30 tzv. prioritních projektů (19 se týká železniční infrastruktury).
30 socalled Priority Projects (19 referring to rail infrastructure) were eventually formally agreed upon by the Council.
2005 Revidovaná Lisabonská strategie zdůraznila význam dopravní infrastruktury pro strategický rozvoj v Evropě apoukázala na potřebu účelně reagovat na zvyšující se globální aevropské obchodní toky, řešit environmentální otázky apodpořit sociální ahospodářský rozvoj.
2005 The revised Lisbon strategy emphasised the importance of transport infrastructure for Europe’s strategic development highlighting the need to eciently accommodate increasing global and intra-European trade flows, address environmental concerns and support social and economic development.
2006 V platnost vstoupily aktualizované hlavní směry rozvoje TEN-T, zavádějící možnost 30% míry spolu Å nancování upřeshraničních lokalit a počítající se jmenováním koordinátorů.
2006 Updated TEN-T guidelines came into force, introducing the possibility of a 30 w co-nancing rate for cross border locations and providing for the appointment of coordinators.
2009 Komise se zainteresovanými stranami formálně konzultovala východiska pro lépe integrovanou síť TEN-T amožnou budoucí povahu prioritních projektů.
2009 The Commission carried out a formal consultation with stakeholders concerning the basis for a better integrated TEN-T network and the possible future nature of the Priority Projects.
Ke stěžejním bodům jednání patřilo vymezení hlavních sítí a rozvoj inteligentních dopravních systémů.
Issues highlighted for debate included the denition of core networks and the development of intelligent transport systems.
2010 Komise by měla zveřejnit bílou knihu o síti TEN-T.
2010 The Commission is due to publish a White Paper concerning the TEN-T network.
6 Článek 17 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
6 Article 17 of Regulation (EC) No 680/2007 of the European
Zdroje financování 30 prioritních projektů (s výjimkou projektu Galileo) včetně železniční dopravyshrnujetabulka 16.
Sources offundingfor the 30 Priority Projects(except Galileo) includingrailtransport, aresummarisedin Table 16.
Úsekyželezničníinfrastrukturyspolufinancované EUvrámci politiky TEN-T a politiky soudržnosti vycházejí z vnitrostátních návrhůarealizujíjevnitrostátníorgány.Komiseuplatňuje utěchtodvou mechanismůprovýběraudělenífinancování různé postupy.
Railinfrastructure sections cofinanced by the EU under TEN-T and Cohesion Policyare based on national proposalsandim-plemented by nationalauthorities. Thereare differentaward andselection proceduresforthesetwoschemesatthe Commission.
č.680/2007 ze dne 20. června 2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování Ånanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních aenergetických sítí (Úř. věst. L162, 22.2.2007, s. 1).
Parliament and of the Council of 20 June 2007 laying down general rules for the granting of Community financial aid in the field of the transEuropean transport and energy networks (OJ L 162, 22.2.2007, p. 1).
Komise musí jednou za dva roky předkládat zprávu očinnostech v oblasti TEN-T.
Every two years the Commission is required to submit a report on TEN-T activities.
Uzprávy z května 2008 bylo při auditu zjištěno, že sice vesměs náležitě popisuje současný stav, ale čísla týkající se investic v minulosti jsou nepřesná.
Whilst generally providing a sound description of the current situation, the audit revealed that the Commission’s May 2008 report contained inaccuracies in the figures presented regarding historic investments.
ZDROJE FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ NAINVESTICE DO 30 PRIORITNÍCH PROJEKTŮ¶KROMĚ PROJEKTU GALILEO·, 19962013
FUNDING SOURCES FORINVESTMENTSIN THE 30 PRIORITY PROJECTSEXCLUDING GALILEO, 19962013
Ostatní zdroje (členské státy)
Other sources (national)
Investice do prioritních projektů TEN-T celkem
Total investments in TEN-T Priority Projects
Účetní dvůr zjistil, že uvedený celkový objem investic za období 2007–2013 ve výši 154 miliard EUR se liší od částky uvedené ve zprávě o pokroku prioritních projektů TEN-T, která byla 151 miliard EUR.
The Court noted the dierence in overall investments in the period 2007-2013 of 154 billion euro to 151 billion euro reported by TEN-T Priority Project Progress report.
Zdroj: „Financování TEN-T v číslech“ na internetových stránkách GŘ pro energetiku a dopravu: http://ec.europa.eu/transport/infrastruktura /funding/doc/funding_Ågs.pdf.
Source: ‘TEN-T Funding in Figures’DG Transport and Energy website: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_gs.pdf
7 Do roku 2004 se Ånanční prostředky poskytovaly také přistupujícím zemím prostřednictvím nástroje ISPA.
7 Until 2004, financing was also available to accession countries under ISPA.
Přivstupu do EU byly tyto projekty převedeny do režimu Fondu soudržnosti.
The projects were converted into Cohesion Fund projects at accession.
8 U projektů pod 50 milionů EUR, které jsou předmětem žádosti
8 Since 2007, projects under 50 million euro submitted for co-nancing under the Cohesion Fund do not require approval by the Commission.
V rámci politiky TEN-T Evropská unie spolufinancuje studie apráce(maximální míry spolufinancování viztabulka 2).
Under TEN-T Policy, the EU co-finances studies and works(see Table 2 for maximum cofinancing rates).
Spolufinancované projektytýkajícíse pracívětšinouspočívajíve výstavbě určitých částí nebo technických prvků některého úseku prioritního projektu.Projektysevybírajíformousoutěže poposouzenínávrhůpředloženýchorgányčlenskýchstátů.
Cofinanced projects in respect of works typically address the construction of certain parts or technical elements of a section of the Priority Projects.
Posuzování návrhů končí sestavením pořadí projektů, přičemž EUpřidělíprostředkynaprojektysnejlepšímhodnocením.
Projects areselected on a competitive basisfollowingthe as-sessmentofproposalssubmittedby Member State authorities.
Za politiku TEN-T odpovídá generálníředitelství pro mobilitu adopravu.
Proposal evaluation procedures culminatein a ranking of projects with EU cofinancing beingallocatedtothe projects evaluated as the best.
Organizacísamotnéhovyhodnocení byla nedávno pověřena Výkonná agentura protransevropskou dopravnísíť.
DG Mobility and Transportis responsible for TEN-T policy. Organising the evaluation procedureis one of thetasksrecently delegatedtothe TEN-T Executive Agency.
o spolu Å nancování z Fondu soudržnosti, se od roku 2007 schválení Komise nevyžaduje.
9 The concept of‘major projects’ is mainly dened on the basis of
9 Označení„velký projekt“ vychází především z objemu Ånancování
Under Cohesion Policy, EUco-financingisavailablefor qualifying Member States underthe Cohesion Fund7 and the ERDF
Spolufinancování EU vrámci politiky soudržnosti se členským státům,kteréktomusplňujípříslušnépodmínky,poskytuje z  Fondu soudržnosti7 a EFRR(maximální míryspolufinancová- níviztabulka 2).
(see Table 2 for maximumco-financingrates). DGRegional Policyis responsible for Cohesion Policy.
Za politikusoudržnosti odpovídá generální ředitelství proregionální politiku.Spolufinancování projektů zFondu soudržnosti8 a velkých projektů z EFRR9 schvaluje Ko- mise podle zvláštních pravidel pro každýfond.
Co-funding for Cohe- sion Fund projects8 andfor major projects under the ERDF9 is subjectto Commission approval under specificrules applying to each Fund.
Součástí schvalovacího postupu Komise je kontrola souladu navrhovaných projektů s národní a regionální strategií a prověrka jejich celkové proveditelnosti a stupně přípravy.
The Commission’sapproval proceduresinvolve checkingtheconsistency of proposed projects with national andregionalstrategiesandreviewingtheir overallfeasibility and degree of preparation.
Nařízení týkající se Fondu soudržnostistanoví,žefinanční pomoc oblasti dopravy byse měla poskytovat nasíť TEN-T, a zejména prioritní projekty10.
Cohesion Fund regulations stipulate thatfundingfortransportshouldbeallocatedtothe TEN-T network,in particularthe Priority Projects10.
pro daný projekt.
the volume of finance involved in the projects.
Do této de Å ni ce spadají projekty,„jejichž celkové náklady brané v úvahu při určování příspěvku z fondů překračují částku 50 milionů EUR“ (článek 25 nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 (Úř.věst.L161, 26.6.1999, s.
The denition covers projects‘whose total cost taken into account in determining the contribution of the Funds exceeds 50 million euro (Article 25 of Council Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 161, 26.6.1999, p.
1) a článek 39 nařízení Rady (ES) č.1083/2006 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s.
1) and Article 39 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 210, 31.7.2006, p.
1 písm. a) nařízení (ES) č. 1084/2006 (Úř.věst. L 210, 31.7.2006, s.
1), Article 3(1) of Regulation (EC) No 1264/1999 (OJ L 161, 26.6.1999, p.
79) se výdaje z Fondu soudržnosti v oblasti dopravy přidělují na projekty TEN-T, a zejména na projekty společného zájmu, které jsou stanoveny vhlavních směrech rozvoje TEN-T zroku 2004.
79) stipulate that transport spending under the Cohesion Fund shall be allocated to TEN-T projects and, in particular, projects of common interest as dened by the TEN-T guidelines in 2004.
MAXIMÁLNÍ MÍRA SPOLUFINANCOVÁNÍ V RÁMCI TENT A POLITIKY
MAXIMUM COFINANCING RATES UNDER TENT AND COHESION POLICY200020131
Přeshraniční úseky prioritních projektů
Crossborder sections on Priority Projects
Ostatní úseky prioritních projektů
Other sections on the Priority Projects
75%(80 % u členských států s nárokem na podporu z Fondu soudržnosti) a soud roli ti k P
75 %(80 % for Member States qualifying for Cohesion Fund) o he sion p oli c C
Spolu Å nancování se vztahuje pouze na projektové náklady, které se podle pravidel pro poskytování podpory EU považují zazpůsobilé.
Co-nancing rates apply to only those project costs deemed to be eligible under the rules governing EU support.
Auditsezaměřil naspolufinancováníželezničníinfrastruktury Evropskou unií a zkoumal, zda splnilo svůj účel z hlediska zlepšování výkonnosti na transevropských osách. Při provádění auditu se Účetní dvůrsoustředil na čtyři hlavní oblastirizik, ato: ο zdajsou prioritní projekty účelným mechanismem pro po-skytovánífinančních prostředků EU na hlavnítransevrop-ské osy a především zda byly tyto projekty vymezeny podle prokazatelných potřeb z hlediska stávajících a očekávaných železničníchslužeb, ο zdabylafinančnípodporavrámci TEN-Tapolitikysou-držnostiúčelnězaměřenanaprioritníoblastiadojaké míry k tomu napomáhají důkladné výběrové a schvalovací postupy, ο zda byly úsekyinfrastrukturyspolufinancované EU postaveny v souladu s příslušnými specifikacemi a připraveny ke zprovoznění bez zbytečných prodlení, ο zda byly úseky infrastruktury spolufinancované EU využívány v souladu s očekáváními, a toi v kontextu transevropské osy, na nížse nacházejí.
The audit focused on EU cofinancing of railinfrastructure and examineditseffectivenessinimprovingthe performanceof trans-Europeanaxes.Incarrying outtheaudit,the Courtfo-cused onthefour main areas ofrisk, namely: ο whether the Priority Projects have been effective as a mechanismfor concentrating EUfunds on the main transEuropean axes,in particular,insofar as they have been defined according to demonstrable needsin terms of existing and anticipatedrailservices; ο whether financial support under TEN-T and Cohesion Policy hasbeeneffectivelytargetedonpriorityareas,andthe extentto whichthisissupported byrobustselection and approval procedures; ο whethersections ofinfrastructureco-financed by the EU havebeenconstructedaccordingtospecificationsand, thereafter, whetherthey have becomereadyfor use without undue delay; and ο whether theinfrastructure sections cofinanced by the EU have been usedinline with expectations,includingin the context ofthetrans-Europeanaxis on whichtheyarelo-cated.
Fotograe 2 – Nákladní vlak v Mnichově připravený k odjezdu do Verony přes stanici Brennersee
Photo 2 – Freight train in München ready for departure to Verona via Brennersee station n u ll
11 Při provádění terénních prací asistoval auditnímu týmu nezávislý expert z železničního odvětví.
11 The audit team was assisted in the execution of the fieldwork by an independent rail industry expert.
Připrováděníauditu Účetní dvůr analyzoval vzorek 21 konkrétních úseků spolufinancovaných EU v období 2000–2006 (14bylo financováno hlavně z finančního nástroje TEN-T a sedm převážně v rámci politiky soudržnosti).
To carry out the audit, the Court analysed a sample of 21 specific sections cofinanced by the EU during the 20002006 period (14 primarilyfunded under the TEN-Tfinancialinstrument and seven mainly under Cohesion Policy).
Tyto úseky spadají pod osm prioritních projektů vymezených v hlavních směrechroz-voje TEN-T.
These sections related to eight ofthe Priority Projects definedinthe TEN-T guidelines.
Dohromadyinvestice EU ve vzorku dosáhly celkové výše 8 683 milionů EUR,což představuje 77 %celéhospolufi-nancování EU u osmi prioritních projektů vybraných do vzorku prioritníchprojektůa36 %investiczevšechzdrojůcelkem (další podrobnosti ovzorkuviz příloha IV a definicetermínů použitých vtéto zprávě vizrámeček 3).
Taken together, the sample covers a total of 8 683 million euro of EUinvestments representing 77 % of all EU co-financingin-vestments onthe sampled eight Priority Projects, and 36 % of investments from all sources thereon(see Annex IV for further details of the sample and Box 3for definition of terms usedin thereport).
Auditní práce vterénu probíhaly meziříjnem 2008 a květnem 200911. Důkazníinformace byly shromažďovány při pohovorech s úředníky členských států, s navrhovateli projektů a zaintere-sovanýmisubjektyzeželezničního odvětví, dále přezkoumáním dokumentů, které má k dispozici Komise, prostřednictvím technických dotazníků vyplněnýchsubjektyzčlenskýchstátů anávštěvvčlenskýchstátech.
The audit field work was carried out between October 2008 and May200911,andauditevidence wascollectedthroughinter- views with Member State officials, project promotersandrail industrystakeholders,review of documents held bythe Commission, technical questionnaires completed by Member State institutions and visits on-the-spotin the Member States.
Údajetýkajícísevýkonnosti dopravy poskytli provozovatelé vnitrostátníinfrastruktury.
Data regarding transport performance was provided by nationalin-frastructure managers.
Posouzení mechanismůfinančního nebo technického dohledu v členskýchstátech předmětem auditu nebylo.
The audit did not assess thefinancial or technical supervision mechanismsin placeinthe Member States.
DEFINICE TERMÍNŮ POUŽITÝCH V TÉTO ZPRÁVĚ
DEFINITION OF TERMS USEDIN THE REPORT
Železniční osa je železniční trať (nebo soubor několika tratí), která vede na dlouhou vzdálenost azajišťuje spojení mezi několika důležitými obchodními a/nebo průmyslovými lokalitami na trase.
A rail axis is a rail line (or collection of rail lines) that spans a long distance and provides connections between severalimportant commercial and/orindustriallocations en route.
Transevropské železniční osy protínají více než jeden členský stát.
TransEuropean rail axes span more than one Member State.
Prioritní projekt je označení pro skupinu úseků, z nichž každý spojuje určité obchodní a/nebo průmyslové lokality. V právních předpisech EU z roku 2004 byly formálně označeny jako „projekty společného zájmu“ (884/2004/ES – viz graf 5).
A Priority Project refers to a grouping of sections each of which relate to connections between specific commercial and/or industrial locations that have been formally identified as ‘projects of common interest’ in EU legislation in 2004 (Decision No 884/2004/EC - see Figure 5).
Přestože se jim někdy říká osy, ne vždy jsou tyto skupiny úseků prioritních projektů vzájemně propojeny.
Although sometimes referred to as axes, these Priority Project groupings of sections are not, in all cases, linked to together.
Spolufinancovaný projekt se vztahuje na zařízení neboinfrastrukturu nacházející se na železničním úseku, který je součástí prioritního projektu a na který EU schválila grant.
A cofinanced project relates to equipment orinfrastructurelocated on a rail section thatis part of a Priority Project and for which an EU grant has been approved.
Například pod prioritní projekt 1 spadá železniční osa Berlín–Verona / Milán–Bologna–Neapol–Messina–Palermo.
For example, Priority Project 1 concerns the railway axis Berlin-Verona / Milano-Bologna-Napoli-Messina-Palermo.
U tohoto prioritního projektu Účetní dvůr prověřoval projekty spolufinancované EU vztahující se k úsekům Berlín hlavní nádraží, Norimberk–Ingolstadt, Kufstein–Innsbruck, Brennerský tunel, Bolog-na–Florencie, Řím–Neapol a Messina–Patti.
For this Priority Project, the Court examined EU cofinanced projects relating to sections at Berlin Central Station, Nürnberg-Ingolstadt, Kufstein-Innsbruck, Brenner Base Tunnel, Bologna-Firenze, Roma-Napoli and Messina Patti.
VYMEZENÍ PRIORITNÍCH PROJEKTŮ PODLE PROKAZATELNÝCH POTŘEB Z HLEDISKA STÁVAJÍCÍCH A OČEKÁVANÝCH ŽELEZNIČNÍCH SLUŽEB
DEFINITION OF PRIORITY PROJECTS ACCORDING TO DEMONSTRABLE NEEDSIN TERMS OF EXISTING AND ANTICIPATED RAIL SERVICES
12 Tato skupina, jíž předsedal bývalý komisař Karel van Miert, se skládala
12 Made up of one representative from each Member State, one
Vzhledem k významu prioritních projektůjako mechanismu koordinace a zaměření finančních zdrojů Společenstvíje důležité, aby byly vymezeny nazákladě analýzy prokazatelných potřeb z hlediskastávajících a očekávaných železničníchslužeb.
Giventheimportance ofthe Priority Projects as a mechanism forco-ordinatingandconcentrating Communityfinancialre-sources,itisimportantthattheirdefinitionisinformedby ananalysisofdemonstrableneedsintermsofexistingand anticipatedrailservices.