natgillin/translations-raw huggingface dataset:
dy o klimatických změnách
teanada Climate Change Websi
Zdroj: Webová stránka kanadské vlá
Source: Government of C
Námi produkované skleníkové plyny
The greenhouse gases we produce
Hlavním skleníkovým plynem, který vzniká vlivem lidské činnosti, je oxid uhličitý.
The principal greenhouse gas generated by human activities is carbon dioxide.
Tvoří asi 75 % emisí všech skleníkových plynů na celém světě.
It accounts for some 75 % of all the ‘greenhouse gas emissions’ in the world.
Obsahuje všechny plyny uvolněné do atmosféry jako součásti kouře, výparů a spalin z výfukových plynů, komínů, ohňů a jiných zdrojů.
This term describes all the releases of greenhouse gases into the atmosphere as part of the smoke, the steam and the fumes from exhaust pipes, chimneys, fires and other sources.
Oxid uhličitý se uvolňuje hlavně při spalování fosilních paliv, jakými jsou uhlí, ropa a zemní plyn.
Carbon dioxide is mainly released when fossil fuels, such as coal, oil and natural gas, are burnt.
A právě fosilní paliva jsou stále nejčastěji používaným zdrojem energie.
And fossil fuels are still the most used energy source.
Spalujeme je, abychom mohli vyrábět elektrickou energii a teplo, používáme je jako palivo pro naše automobily, lodě a letadla.
We burn them to produce electricity and heat, and we use them as fuel for our cars, ships and planes.
Většina z nás zná oxid uhličitý (CO$) z nápojů – bublinky v perlivých nápojích a v pivě jsou vlastně bublinky CO$.
Most of us know carbon dioxide (CO) from soda drinks — the bubbles in carbonated drinks and beer are actually CO bubbles.
Také hraje důležitou roli při dýchání: vdechujeme kyslík a vydechujeme oxid uhličitý, zatímco stromy a rostliny absorbují CO$ a produkují kyslík.
It also plays an important role in breathing: we take in oxygen and breathe out carbon dioxide, while trees and plants absorb CO to produce oxygen.
Proto jsou lesy na celém světě tak důležité.
This is why the world’s forests are so important.
Pomáhají vstřebávat přebytek CO$, který produkujeme.
They help soak up some of the excess CO that we are producing.
K odlesňování – těžbě dřeva, čištění a pálení lesů – však dochází na všech kontinentech.
However, deforestation — the logging, clearing and burning of forests — is taking place on every continent.
Dalšími skleníkovými plyny, které vznikají lidskou činností, jsou metan a oxid dusný.
Other greenhouse gases released by human activities are methane and nitrous oxide.
Jsou součástí neviditelných výparů vznikajících při spalování odpadů, chovu skotu, pěstování rýže a určitých zemědělských metodách hnojení.
They are part of the invisible fumes from waste landfills, cattle breeding, rice cultivation and certain agricultural fertilisation methods.
Některé skleníkové plyny vyrábíme také uměle, jsou to tzv. fluorované plyny.
We also artificially manufacture some greenhouse gases, the so-called fluorinated gases.
Používají se v chladicích a klimatizačních systémech, ale dostávají se do atmosféry také prosakováním nedokonale uskladněných odpadů.
They are used in refrigeration and air conditioning systems, but find their way into the atmosphere due to leakages and if the appliances are not properly treated when they become waste.
Celosvětová koncentrace CO v atmosféře
GRID Arendal ramme (UNEP) & r o g vironment P Source: United Nations En
Klimatické změny již začaly.
Climate change has already begun.
Během minulého století se celková globální teplota zvýšila o 0,6 °C, zatímco průměrná teplota v Evropě se zvýšila téměř o 1 °C. Z celosvětového hlediska bylo zaznamenáno pět rekordně nejteplejších let (asi od roku 1860, kdy byly vynalezeny přesnější měřící přístroje) v tomto pořadí:
Over the last century, the average global temperature has increased by 0.6° Celsius, while the average temperature in Europe has increased by almost 1° Celsius.
K oteplování dochází díky zvyšujícímu se množství skleníkových plynů, které vznikají lidskou činností.
These temperature increases may not seem much.
Ale stačí si jen připomenout, že během poslední doby ledové, která skončila asi před 11 500 lety, byla celková průměrná teplota jen o 5 °C nižší než dnes.
But one need only remember that during the last Ice Age, which ended 11 500 years ago, the average global temperature was just 5° Celsius lower than today.
I přesto polární led pokryl většinu Evropy.
Yet polar ice covered much of Europe.
I pár stupňů může znamenat velké změny v našem klimatu.
A few degrees make a lot of difference for our climate.
Nynější změny klimatu již ovlivňují Evropu a celý svět (viz další stránka).
0 The current change in climate is already having an impact in Europe and around the globe (see next page).
V dlouhodobějším horizontu by mohlo dojít k realizaci katastrofických scénářů, jakými jsou rychle se zvyšující hladina oceánu a povodně, velké bouřky, a tím způsobený nedostatek vody a potravin v některých částech světa.
In the longer term, it could even trigger catastrophic events, such as rapidly rising sea levels and floods, big storms, and food and water shortages in some parts of the world.
Klimatické změny ovlivní všechny země, ale nejvíce zranitelné jsou rozvojové země.
Climate change will affect all countries, but developing countries are the most vulnerable.
Jsou často závislé na aktivitách ovlivňovaných podnebím, jako je např. zemědělství, a nemají moc peněz na to, aby se mohly přizpůsobit důsledkům změny klimatu.
They often depend on climate-sensitive activities such as agriculture and do not have much money to adapt to the consequences of climate change.
Klimatické změny a jejich důsledky
Climate change and its effects
• Sněhová pokrývka na pólech taje.
• The polar ice caps are melting.
Oblast moře na severním pólu, která je pokrytá arktickým ledem, se během posledních dekád již zmenšila o 10 % a led nad vodou se ztenčil asi o 40 %.
The area of sea covered by the Arctic ice at the North Pole has shrunk by 10 % in recent decades, and the thickness of the ice above the water by about 40 %.
Na opačném pólu Země se ledová pokrývka Antarktidy stala nestabilní.
On the other side of the world, the ice sheet above the Antarctic continent has become unstable.
• Klimatické změny s sebou přináší také změny počasí, jako například častější bouřky, povodně, sucha a vlny tepla.
• Climate change causes extreme weather events, such as storms, floods, droughts and heat waves.
Během posledního desetiletí došlo ve světě asi k trojnásobnému množství přírodních katastrof – hlavně povodní a vichřic – než v šedesátých letech.
In the last decade, there were three times more weather-related natural catastrophes — mostly floods and windstorms — in the world than in the 1960s.
Tyto katastrofy způsobují nejen velké škody, ale také zvyšují ceny pojištění.
These disasters not only create a lot of damage, they also drive up insurance costs.
• Ledovce ustupují.
• Glaciers are retreating.
Je pravděpodobné, že do roku 2050 zmizí ze Švýcarských Alp asi 75 % ledovců.
It is likely that 75 % of the glaciers in the Swiss Alps will disappear by 2050.
Manažeři lyžařského střediska Andermatt ve Švýcarsku plánují pokrýt ledovec Gurschen, na kterém se nachází oblíbená lyžařská oblast, velkou vrstvou umělohmotné fólie, aby ledovec přes léto netál a nesjížděl do údolí.
Managers of the Andermatt ski resort in Switzerland are now planning to cover the Gurschen glacier, a popular skiing area, with a huge insulating plastic sheet during the summer to stop it from melting and sliding.
• Již nyní je voda na mnoha částech světa vzácná.
• Water is already scarce in many regions of the world.
Téměř jedna pětina obyvatel světa, 1,2 miliardy lidí, nemá přístup k čisté pitné vodě.
Almost a fifth of the world population, 1.2 billion people, do not have access to clean drinking water.
Celosvětové zvýšení teploty o 2,5 °C oproti období před průmyslovou revolucí by způsobilo, že 2,4 až 3,1 miliardy obyvatel bude pravděpodobně trpět nedostatkem vody.
If global temperatures increase by 2.5° Celsius above pre-industrial levels, an additional 2.4 to 3.1 billion people worldwide are likely to suffer from water scarcity.
• Zvýšení teploty o 2,5 °C by také ohrozilo hladem dalších 50 milionů lidí, navíc k 850 milionům lidí, kteří již dnes trpí chronickým hladem.
• A 2.5° Celsius temperature rise would also leave 50 million people at risk of hunger, in addition to the 850 million people suffering from chronic hunger today.
V Evropě se vegetační období od roku 1962 do roku 1995 prodloužilo o 10 dní.
In Europe, the growing season lengthened by ten days between 1962 and 1995.
I když to je přínosné pro zemědělství v severní Evropě, i jejich výnosy začnou při zvýšení teploty o další 2 °C oproti hodnotě před industrializací klesat.
While this has been beneficial for agriculture in northern Europe, even there yields will start declining once temperatures rise beyond 2° Celsius above pre-industrial levels.
• Tání ledovců způsobuje zvyšování hladin moří.
• As the ice caps melt, sea levels rise.
Již během posledního století jejich hladina stoupla o 10 až 25 cm (v závislosti na metodě měření) a předpokládá se, že do roku 2100 ještě stoupne až o 88 cm.
They have already gone up by 10–25 centimetres over the last century (depending on the measurement) and are projected to rise further by up to 88 centimetres by 2100.
To by způsobilo zatopení níže položených ostrovů a také pobřeží, jako např. Malediv, delty Nilu v Egyptě a Bangladéše.
This would flood low-lying islands and coastal areas, such as the Maldives, the Nile Delta in Egypt, and Bangladesh.
V Evropě by bylo ohroženo kolem 70 milionů obyvatel pobřežních oblastí.
In Europe, some 70 million coastal dwellers would be at risk.
Také dále od pobřeží by mořská voda pronikla do zemědělské půdy a zásobáren pitné vody a kontaminovala by ji.
Even further away from the coast, sea water would penetrate and contaminate agricultural soil and freshwater supplies.
• Tropické nemoci, jako je například malárie, by se mohly rozšířit, protože se rozšíří klimatická oblast vhodná pro moskyty přenášející malárii.
• Tropical diseases like malaria might spread because the area where the climate conditions are suitable for the malaria-carrying mosquito will expand.
Vzrůst teploty o 2 °C by mohl ohrozit dalších 210 milionů lidí.
A 2° Celsius temperature increase could put 210 million more people at risk.
• Pokud by roztál obrovskýgrónský ledovec, což by se mohlo stát v průběhu následujících několika století, hladina moře by mohla stoupnout až o sedm metrů.
• If the huge Greenland ice sheet melts, which might happen over the next few centuries, sea levels could rise by as much as seven metres.
• Asi od roku 2070 by Evropu mohla každý druhý rok zasáhnout podobná vlna horka jako v roce 2003.
• From around 2070 onwards, Europe could experience a heatwave like in 2003 every second year.
Horké léto v roce 2003 zapříčinilo předčasné úmrtí asi 20 000 Evropanů, rozsáhlé zničující lesní požáry v jižní Evropě a způsobilo ztráty v zemědělství v hodnotě minimálně 10 miliard EUR.
The scorching summer of 2003 contributed to the premature deaths of 20 000 Europeans, set off largescale forest fires in southern Europe and caused agricultural losses of more than EUR 10 billion.
• Dalším děsivým scénářem by mohlo být oslabení proudění Golfského proudu, který ohřívá sever Atlantiku – filmový námět použitý v roce 2003 ve filmu Den poté.
• Another worst-case scenario would be the shutdown of the Gulf Stream that carries warm water northwards in the Atlantic — a storyline used in the 2003 movie The Day After Tomorrow.
I když je velmi nepravděpodobné, že by se to stalo během tohoto století, vědci se shodují, že to povede k zastavení trendu oteplování v severní Evropě, a tím dojde k většímu ochlazení této oblasti ().
While this is unlikely to happen during this century, scientists agree that it would annul the warming trend in northern Europe and result in much colder weather there ().
• Také mnoho živočichů a rostlin se nebude umět vyrovnat se změnami teploty a nebudou schopni se přesunout do oblastí s vhodnějším klimatem.
• Many animals and plants will not be able to cope with changed temperatures, or to move to regions where the climate is suitable for them.
Jedna alarmující studie poukazuje na to, že by klimatické změny mohly vést do roku 2050 k zániku jedné třetiny druhů žijících na Zemi.
One alarming study finds that climate change could lead to the extinction of a third of the Earth’s species by 2050.
Nejvíce ohroženi jsou savci a ptáci žijící v chladnějším podnebí, jako jsou polární medvědi, tuleni, mroži a tučňáci.
Cold weather mammals and birds like polar bears, seals, walruses and penguins are especially vulnerable.
Vědci zjistili, že nejpřizpůsobivější organismy jsou větší a rychleji rostoucí stromy v amazonském pralese, které absorbují více CO.
In the Amazon forest, scientists have noted that bigger, faster-growing trees that absorb more COst are flourishing at the expense of others.
• V dlouhodobém horizontu by mohly rozsáhlé klimatické změny spustit regionální konflikty, při nedostatku potravin, vody a zdrojů energie pak hladomor a přesuny uprchlíků.
() This and many more interesting facts and figures are from the European Environment Agency report ‘Impacts of Europe’s changing climate’, August 2004, available at: http://reports.eea.eu.int/climate_report_2_2004/en, and the European Commission’s background paper‘Winning the battle against climate change’, February 2005, to be found at: http://www.europa.eu.int/comm/environment/climat/pdf/ staff_work_paper_sec_2005_180_3.pdf
Jak pracují vědečtí pracovníci zabývající studiem klimatických změn
How climate scientists work
Moderní věda o změnách klimatu se zabývá hlavně studiem minulosti a důkladným pozorováním a vysvětlováním dnešních změn.
Modern climate science is all about studying the past and accurately observing and interpreting what is happening now.
Vědečtí pracovníci používají ke zjištění dřívějších klimatických podmínek překvapivé zdroje.
Scientists use a surprising array of sources to find out about past conditions.
Například se provrtávají povrchem ledovců na pólech až ke skalnímu podloží, a tím získávají válce ledu, které jsou známé jako jádro ledovce.
For example, they drill through the top of the ice caps at the poles down to the bedrock and extract ice cylinders known as ice cores.
V Antarktidě tým evropských výzkumných pracovníků nedávno získal jádro ledovce z hloubky větší než 3 km, které nebylo dotčeno světlem po více než 900 000 let (')!
In the Antarctic, a team of European researchers recently removed ice cores from a depth of more than 3 km, which have not been touched by light or air in more than 900 000 years ()!
Fyzikální vlastnosti ledu a vzduchu obsaženého v malých vzduchových bublinkách vědeckým pracovníkům poukazují na klima a atmosféru tehdejší doby.
The physical properties of the ice and the air contained in small bubbles tell the researchers what the climate and atmosphere were like at that time.
Jiné zdroje, které poskytují vodítka o minulosti, jsou letokruhy stromů a korálů z dob starověku, nebo krápníky a starý pyl, semínka či listí.
Other sources that provide clues about the past are the rings in trees and corals from ancient times, stalagmites, and old pollen, seeds and leaves.
Na základě těchto studií již víme, že doba ledová se střídala s teplejšími obdobími a že teploty na Zemi se pohybovaly v rozmezí 9 a 22 °C (nynější celosvětový průměr teplot je 15 °C).
Based on these studies, we know that ice ages have alternated with warmer periods, and that temperatures on Earth have moved up and down between about 9° and 22° Celsius (current average global temperature is 15° Celsius).
Tyto změny byly ovlivněny přirozenými příčinami, jako například změnami oběžné dráhy Země kolem Slunce a polohou osy Země, změnami sluneční aktivity a vulkanickými erupcemi.
These fluctuations were due to natural causes, such as variations in the Earth’s orbit around the sun and in the Earth’s axis, changes in the sun’s activity and volcanic eruptions.
Posledních 8 000 let bylo klima poměrně stabilní, během století docházelo jen k nepatrným změnám menším než 1 °C. Tyto stabilní podmínky umožnily dnešní společnosti a ekosystému vyvinout se do dnešní podoby.
For the past 8 000 years, the climate has been fairly stable, with small changes of less than 1° Celsius per century. These stable conditions have enabled society and ecosystems as we know them today to develop.
Nyní ale dochází ke změnám mnohem rychleji.
But now things are hotting up fast.
Samotné přirozené příčiny nemohou způsobovat tak rychlé oteplování, které můžeme pozorovat během nejméně posledních 1 000 – některé studie udávají až 2 000 – let.
Natural causes alone cannot account for such rapid warming, which is unprecedented for at least 1 000 — some studies say 2 000 — years.
Většina informací, které vědečtí pracovníci získali, je využita k předpovědi klimatu budoucnosti a působení klimatických změn.
Much of the information that scientists have discovered is used to predict future climate and the effects of climate change. This
() Více informací o tomto evropském projektu nazývaném EPICA, najdete na stránce http://www.esf.org/esf_article.php?activity=1 & article=85 & domain=3
() For more information about this European project called EPICA, go to http://www.esf. org/esf_article.php?activity=1 & article=85 & domain=3
11 ládaný e d po k oule) a př verní polok
11 e) then hemispher ears (nor xt 100 years
Teplota během posledních 1 000 let (serůst teploty během příštích 100 let
Temperature over the last 1 000 y ature rise in the ne and projected temper is done through computer modelling and simulations.
Nemluvíme o obyčejných osobních počítačích – tyto počítače používané k pohledu do budoucnosti za 100, 200 nebo 300 let jsou komplexní systémy, které zahrnují mnoho proměnných.
We are not talking about simple PCs — the computers that are used to look 100, 200 or 300 years into the future are complex systems that take in many variables.
Naši vědečtí pracovníci například stále ještě neví, jak přesně bude naše klima citlivé k rostoucím koncentracím skleníkových plynů, to znamená, jaká koncentrace spouští jak velkou změnu teploty.
For example scientists still do not know exactly how sensitive our climate is to the rising greenhouse gas concentrations, that is which concentrations trigger which temperature changes.
Závisí to i na jiných faktorech, jakými jsou znečištění ovzduší a tvorba mraků.
This also depends on other factors like air pollution and cloud formation.
Vědci tudíž provádějí simulace založené na různých předpokladech.
So, the scientists run simulations based on different presumptions.
í prostředí Zdroj: Evropská agentura pro životn
Source: European Environment Agency
Musí ovšem vzít v úvahu i mnoho dalších předpokladů, například kolik fosilních paliv spálíme v budoucnosti, kolik lidí bude žít na Zemi a jak se bude rozvíjet hospodářství.
They must also make many other presumptions, for example how much fossil fuel we will burn in the future, how many people will live on Earth, and how economies will develop.
Z tohoto důvodu jsou všechny předpovědi budoucnosti vývoje klimatu velmi obecné.
This is why all projections of future climate developments operate within ranges.
V roce 1988 Organizace spojených národů zřídila Mezivládní komisi pro klimatické změny (Intergovernmental Panel on Climate Change – IPCC), která spojila tisíce vědeckých pracovníků z celého světa.
In 1988, the United Nations set up the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), which brings together thousands of scientists from around the world.
Jejím úkolem je zhodnotit existující výzkum, znalosti klimatických změn a jejich vlivu a podat o tom zprávu.
Their task is to assess existing research and knowledge about climate change and its effects, and to report on it.
Do dnešní doby publikovala IPCC tři zprávy – v letech 1990, 1995 a 2001.
So far, the IPCC has published three reports — in 1990, 1995 and 2001.
Shrnutím veškerých dostupných materiálů IPCC došla k závěru, že se koncentrace skleníkových plynů v atmosféře zvýšily převážně důsledkem lidské činnosti.
From all the available evidence, the IPCC has concluded that greenhouse gas concentrations in the atmosphere have increased mainly as a result of human activities.
IPCC také odhaduje, že do roku 2100 teploty stoupnou o 1,4 až 5,8 °C (viz strana 7).
It is also the IPCC’s assessment that temperatures will rise by between 1.4° and 5.8° Celsius by 2100 (see p. 7).
Co je třeba k potlačení klimatických změn?
What needs to be done to curb climate change?
Je to poměrně jednoduché: je potřeba snížit emise skleníkových plynů v atmosféře.
Quite simply: we need to reduce emissions of greenhouse gases into the atmosphere.
Některé skleníkové plyny mají dlouhou životnost, to znamená, že uvíznou v atmosféře po desetiletí nebo i déle.
Some greenhouse gases are long-lived, which means that they stick around in the atmosphere for decades or even longer.
I když nyní přijmeme rozhodné kroky, teplota bude stoupat po nějakou dobu ještě dále.
Even if we take firm action now, temperatures will continue to rise for a while.
Ale pokud nebudeme jednat, teploty porostou ještě více a v některých klimatických oblastech se mohou vymknout kontrole.
However, if we do not take any action, temperatures will increase even more, and at some point the climate could spiral out of control.
Snižování emisí skleníkových plynů bude vyžadovat ještě spoustu investic a změn při produkci a využití energie.
Reducing our greenhouse gas emissions will require investments and changes to how we produce and use energy.
Poslední studie ovšem ukazují, že nicnedělání by nás stálo mnohem víc, protože by došlo k velkým škodám a utrpení, které by nevídané klimatické změny způsobily.
Recent studies find that the price of doing nothing would be much higher because of the damage and suffering that unconstrained climate change would cause.
Co dělají vlády
What governments are doing
Klimatické změny začaly být znatelné v 80. letech minulého století.
In the 1980s, evidence of climate change was mounting.
Vlády zjistily, že klimatické změny opravdu hrozí, a je proto potřeba s tím začít něco dělat.
Governments realised how big a threat climate change was and that they had to do something about it.
Také zjistily, že pokud chtějí uspět,musí pracovat společně.
They also realised that they had to work together to have a chance of success.
Klimatické změny jsou celosvětovýmproblémem, protože všechny země různou mírou přispívajík emisím skleníkových plynů a všechny země jsou tímtoovlivněny.
Climate change is a global issue because all countries contribute, in varying degrees, to greenhouse gas emissions, and all countries are affected by it.
Proto žádný stát nemůže vyřešit tento problém sám.
So no country can solve the problem on its own.
Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu
The UN Framework Convention on Climate Change
Vlády se v roce 1992 dohodly na Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC).
In 1992, governments agreed the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC).
Do dnešní doby byla tato mezinárodní dohoda formálně přijata 189 zeměmi – téměř všemi státy světa.
So far, this international agreement has been formally accepted by 189 countries — almost all the countries in the world.
Konečným cílem této úmluvy je: stabilizace emisí skleníkových plynů v atmosféře na úroveň, kterázabrání nebezpečnému antropogennímu (ovlivněnému lidskou činností) narušení klimatického systému.
The ultimate objective of this Convention is: the stabilisation of greenhouse gas concentrations in the atmosphere at a level that would prevent dangerous anthropogenic [human-induced] interference with the climate system.
Této hodnoty by se mělo dosáhnou v takovém časovém pásmu, aby ekosystémy měly možnost se přírodní cestou přizpůsobit klimatickým změnám, a také aby nedošlo k ohrožení produkce potravin a byl umožněn udržitelný způsob hospodářského rozvoje.
Such a level should be achieved within a timeframe sufficient to allow ecosystems to adapt naturally to climate change, to ensure that food production is not threatened and