natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Světová zdravotnická organizace (WHO) předpovídá, že by se mezi lety 2006 a 2015 počet úmrtí následkem nepřenosných nemocí mohl celosvětově zvýšit o 17 %.
The World Health Organization (WHO) forecasts that between 2006 and 2015, deaths from noncommunicable diseases could increase worldwide by 17 %.
Největší nárůst se předpokládá v Africe (24 %), a dále ve východním Středomoří (23 %) (22).
The greatest increase is projected for the African region (24 %) followed by the eastern Mediterranean region (23 %) (22).
Evropa bude pravděpodobně čelit narůstajícímu problému nově či znovu se objevujících infekčních nemocí, které jsou významně ovlivněny teplotními nebo srážkovými
Europe is likely to be faced with the increased problem of emerging or re-emerging infectious diseases that are critically influenced by changes in temperature or precipitation, habitat loss and ecological destruction (23
změnami, ztrátou stanovišť a ničením životního prostředí (
In an increasingly
V posledních letech došlo k dalšímu posílení EPS prostřednictvím iniciativ, jako je Východní partnerství, Černomořská synergie a Unie pro Středomoří.
) ( urbanised world, which is tightly linked by long-distance transport, the incidence and distribution of infectious diseases affecting humans
Vazby mezi problémy životního prostředí jsou zvláště patrné v přímém sousedství Evropy
Links between environmental challenges are particularly apparent in Europe's direct neighbourhood
Regiony bezprostředně sousedící s Evropou – Arktida, Středomoří a východní regiony – si zaslouží zvláštní pozornost vzhledem k silným socioekonomickým a environmentálním vazbám a k významu těchto regionů v rámci zahraniční politiky EU.
Europe's direct neighbourhood — the Arctic, the Mediterranean and the eastern neighbours — is worth particular attention here due to the strong socioeconomic and environmental links and the importance of these regions in EU external policy.
V těchto regionech se navíc nacházejí některé z největších světových zásob přírodních zdrojů, což má přímý význam pro Evropu, která je na suroviny chudá.
Furthermore, some of the world's largest reservoirs of natural resources are in these regions, which is of immediate relevance to a resource-scarce Europe.
Tyto regiony jsou také domovem pro některá z nejbohatších, avšak zároveň nejkřehčích přírodních prostředí, která čelí mnoha hrozbám.
These regions are also home to some of the world's richest and yet most fragile natural environments which are facing multiple threats.
Současně přetrvávají obavy týkající se řady přeshraničních otázek, jako je vodní hospodářství a přenos znečištění ovzduší mezi Evropou a sousedícími regiony.
At the same time, concerns remain related to many transboundary issues like water management and air pollution deposition shared between Europe and its neighbours.
K hlavním problémům životního prostředí v těchto regionech patří:
Some of the main environmental challenges in these regions include:
EEA realizuje – v rámci Evropské politiky sousedství a ve spolupráci se zeměmi a hlavními partnery v daných regionech – řadu aktivit, které usilují o posílení stávajícího monitoringu, datové základny a informací v oblasti životního prostředí.
The Arctic — European activities, such as those resulting in long-range emission of air pollution, black carbon and greenhouse gas emissions, leave a considerable footprint in the Arctic.
Arktida – Působení Evropy, například dálkový přenos emisí způsobujících znečištění ovzduší, sazí (BC) a skleníkových plynů, zanechává v Arktidě značnou stopu.
At the same time what happens in the Arctic also influences Europe's environment because the Arctic plays a key role, for example, in the context of climate change and related sea-level rise projections.
Dění v Arktidě současně ovlivňuje životní prostředí v Evropě, protože Arktida hraje klíčovou roli například v souvislosti se klimatickou změnou a s
Furthermore, multiple pressures on Arctic ecosystems have resulted in biodiversity loss across the region. Such changes have global repercussions because of the loss of key ecosystem
Problémy životního prostředí v globálních souvislostech
These dimensions are increasingly reflected in European neighbourhood policy priorities (29).
Problémy životního prostředí v globálních souvislostech
Environmental challenges are closely connected with global drivers of change
Soubor globálních hnacích sil způsobujících změny relevantní pro životní prostředí Evropy
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
Sociální megatrendy é m
Page 141
Východní sousedé – Východní sousedé EU čelí řadě problémů životního prostředí, jež mají dopad na lidské zdraví a ekosystémy.
Environmental c l cha h all en ge llenges in a g s in a glo lob a bal context l context
Prioritní oblasti politiky životního prostředí
Environment policy priority areas
Změna klimatu Příroda a biologická rozmanitost Přírodní zdroje a odpady
Climate change Nature and biodiversity Natural resources and waste
Soubor globálních megatrendů
A selection of global megatrends
Zvyšující se globální divergence populační trendů: stárnutí, růst a migrace populací Život v městském prostředí: rozšiřování měst a narůstající spotřeba Měnící se vzorce globálního zatížení v důsledku nemocí a riziko nových pandemií Zrychlující se technologie: závod do neznáma Pokračující ekonomický růst Změna globálních sil: od jednopólového k mnohapólovému světu Zesilující globální boj o zdroje Snižující se zásoby přírodních zdrojů Zvyšující se závažnost důsledků změny klimatu Zvyšující se neudržitelná zátěž v důsledku znečištění životního prostředí Globální regulace a kontrola: větší fragmentace, ale sbíhavé výsledky
Increasingglobaldivergenceinpopulationtrends:populationsageing,growing and migrating Living in an urban world: spreading cities and spiralling consumption Changing patterns of global disease burdens and the risk of new pandemics Accelerating technologies: racing into the unknown Continued economic growth Global power shifts: from a uni-polar to a multi-polar world Intensified global competition for resources Decreasing stocks of natural resources Increasing severity of the consequences of climate change Increasingly unsustainable environmental pollution load Global regulation and governance: increasing fragmentation, but converging outcomes
Počet obyvatel světa a jednotlivých regionů v letech 1950, 1975, 2005 a 2050 podle různých variant růstu.
Population of the world and different regions, 1950,
Vysoky10 461
Region
Střední9 150
Low 7 959
Evropa (EEA-38)
Europe (EEA-38)
Poznámka: * Evropa (terminologie OSN) zahrnuje všech 38 členských zemí EEA (s výjimkou Turecka) a zemí spolupracujících s EEA, a dále Bělorusko, Moldavsko, Rusko a Ukrajinu.
* Europe (in UN terminology) includes all EEA member countries (except Turkey) and EEA cooperating countries, as well as Belarus, Republic of Moldova, Rusian Federation, Ukraine.
Populační divize OSN (
9 billion by 2050, according to the 'medium growth variant' of their population estimate (30
5 % na téměř 20 % (
Similarly, global GDP rose from around 5 % to close to 20 % (
) ( často pro rozvojové země částky poukazované domů emigranty pracujícími v zahraničí.
) ( remittances sent home from emigrant workers often represent a large source of income for developing countries.
V některých zemích přesáhly tyto převody v roce 2008 čtvrtinu jejich HDP (například 50% v Tádžikistánu, 31 % v Moldavsku, 28 % v Kyrgyzské republice či 25 % v Libanonu) (34).
For some countries remittances exceeded a quarter of the respective GDP in 2008 (for example, 50 % in Tajikistan, 31 % in Moldova, 28 % in the Krygyz Republic, and 25 % in Lebanon) (34).
S pomocí globalizace dokázala řada zemí pozvednout z chudoby
Aided by globalisation, many countries have been able to lift larger
Globální hospodářský růst a velkou část svého obyvatelstva ( integrace obchodu posilovaly dlouhodobé posuny v mezinárodní konkurenceschopnosti charakteristické vysokým růstem produktivity v rozvíjejících se ekonomikách.
Global economic proportions of their populations out of poverty ( growth and trade integration have fuelled long-term shifts in international competitiveness, characterised by a high growth of productivity in emerging economies.
Na celém světě, zejména v Asii, rychle narůstá počet spotřebitelů se středními příjmy (36).
The number of middle-income consumers worldwide is growing rapidly, particularly in Asia (36).
rozvojových ekonomikách mohlo (37) být 1,2 miliardy spotřebitelů se středními příjmy (C).
The World Bank has estimated that, by 2030, there could be 1.2 billion middle-income consumers (C) in the emerging and developing economies of today (37).
Již v roce 2010 se očekává, že se ekonomiky zemí
Already in 2010, the economies of the BRIC countries — Brazil, Russia, India and China — are expected to contribute almost half of global consumption growth (38
spotřeby podílet téměř polovinou (
Yet the world's economic balance of power is changing.
Evropské životní prostředí _BAR_ Stav a výhled 2010
Large shifts in purchasing power towards middle-income economies
Růst HDP na obyvatele v USA, EU-27, Číně, Indii a Japonsku, 1980 až 2008
Growth of GDP per capita in the EU-27, USA, China, India and Japan, 1980 to 2008
HDP v paritě kupní síly na obyvatele (v dolarech)50 000
GDP based on PPP (in dollars) per capita50 000
20052008Evropská unie
20052008European Union
Čína Indie
China India
Mezinárodní měnový fond (
Source: International Monetary Fund (
Předpokládané podíly tříd se středními příjmy na globální spotřebě, 2000 až 2050
Projected shares of global middle-income class consumption, 2000 to 2050
Problémy životního prostředí v globálních souvislostech
As a result of demographic and economic power shifts, the contours of the global governance landscape are changing.
Problémy životního prostředí v globálních souvislostech rizik ve veřejné správě (45
A diffusion of political power towards multiple poles of influence is on-going, and changing the geopolitical landscape (48
Úspěchy dosažené v oblasti životního prostředí a efektivnosti zdrojů mohou být také ohroženy tzv. „zpětnou vazbou“, tedy systémovou reakcí na zavedení nových technologií (47
The interdependence and complexity of decision-making is growing as a result, giving rise to new modes of governance and posing new questions about responsibility, legitimacy and accountability (50).
V důsledku demografických a ekonomických mocenských přesunů se mění struktura světového uspořádání.
The fragility of global food, water and energy systems has become apparent over recent years. For example, arable land per person declined globally from 0.43 ha in 1962 to 0.26 ha in 1998.
Probíhá rozptýlení politické moci směrem k většímu počtu vlivných pólů, které mění
The FAO expects this value to fall further by 1.5 % per year between now and 2030, if no major policy changes are initiated (52).
Soukromé subjekty, jako jsou geopolitické uspořádání světa (
The European environment _BAR_ State and outlook 2010
IEA opakovaně varovala před hrozící energetickou krizí v důsledku rostoucí dlouhodobé poptávky.
Environmental c l cha h all en ge llenges in a g s in a glo lob a bal context l context about an impeding global energy crisis due to rising long-term demand.
Jsou zapotřebí rozsáhlé a nepřetržité investice do energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a nové infrastruktury, jimiž bude dosaženo přechodu na zdrojově efektivní energetický systém s nízkou produkcí skleníkových plynů, který je v souladu s dlouhodobými cíli v oblasti životního
Massive and continuous investments are needed in energy efficiency, renewable energies and new infrastructures to achieve the transition to a low-carbon, resource efficient energy system that is compliant with long-term environmental objectives (53
V nadcházejících desetiletích však může být nejpalčivějším problémem nedostatek vody.
But it could be water shortages that will hit hardest over the coming decades.
dnes, a v nejrychleji se rozvíjejících zemích o více než 50% vyšší (
One estimate suggests that in just 20 years, global demand for water could be 40 % higher than today, and more than 50 % higher in the most rapidly developing countries (55).
Podle posledních odhadů vypracovaných sekretariátem Úmluvy o biologické rozmanitosti byly výrazně změněny průtoky ve více než 60 % velkých říčních systémů světa.
Furthermore, according to a recent estimate prepared by the Secretariat of the Convention of Biological Diversity, the flow in more than 60 per cent of the large river systems in the world has been heavily altered.
Bylo tedy dosaženo limitů udržitelnosti dostupnosti vody pro odběry, přičemž do roku 2030 by až 50% světové populace mohlo žít v oblastech s vysokým vodním stresem, zatímco 60 % by stále mohlo postrádat kvalitnější přístup k hygienickým zařízením (56).
Limits of ecological sustainability of water availability for abstraction have thus been reached, and up to 50 % of the world could be living in areas with high water stress by 2030, while more than 60% could still lack improved access to sanitation (56).
Celkový počet podvyživených osob ve světě; Podíl podvyživených obyvatel v rozvojových zemích, 1969 až 2009
Number of undernourished in the world; percentage of undernourished in developing countries, 1969 to 2009
Podíl podvyživených osob
Percentage of undernourished
1969 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009 o potravinových, vodohospodářských a energetických systémů.
1969 1975 1980 1985 1990 1995 2000 2005 2009 o ).
Organizace OSN pro výživu a zemědělství (
Source: Food and Agriculture Organization of the United Nations (
Vodohospodářské infrastruktury jsou často staré a chybějí informace o jejich skutečných parametrech a ztrátách vody ve vodovodních
Water infrastructure systems are often old and there is a lack of
57 sítích (
57 information about actual performance and losses (
Jeden z odhadů předpokládá, že udržení vodohospodářských služeb by na celém světě do roku 2015
One estimate foresees an average annual investment need of USD 772 billion for maintaining water and wastewater services around the world by
Existuje zde potenciál pro dominový efekt v oblasti zásobování potravinami a energií – např. omezení zemědělské produkce může mít za následek snížení celkové odolnosti společnosti vůči tlakům.
Here, potential for ripple effects for food and energy supply
V nedávné době navrhla skupina vědců několik planetárních mezí, v jejichž rozmezí musí lidstvo zůstat, pokud chce zabránit katastrofálním změnám životního prostředí (p).
2015 ( exist, for example, cutting agricultural output which could result in decreasing overall social resilience.
Již dnes se v mnoha částech světa využívání neobnovitelných zdrojů blíží svým limitům a využívání obnovitelných zdrojů překračuje jejich reprodukční schopnost.
Already today, in many parts of the world, non-renewable resource use is close to its limit and potentially renewable resources are being used beyond their reproductive capacity.
Tento druh dynamiky lze pozorovat i v sousedních regionech Evropy, které jsou relativně bohaté na přírodní kapitál.
This kind of dynamics can also be recognised in Europe's neighbouring regions with their comparatively rich natural capital.
Nadměrné využívání vodních zdrojů v kombinaci s nedostatečným přístupem k nezávadné pitné vodě a hygienickým zařízením představuje například zásadní problém ve východní Evropě i ve Středomoří (35).
Water resource over-exploitation, combined with insufficient access to safe drinking water and sanitation, for example, are critical challenges both in Eastern Europe and the Mediterranean (35).
Chudoba a sociální vyloučení jsou na globální úrovni dále zhoršovány degradací ekosystémů a změnami klimatu.
At the global level, poverty and social exclusion are further exacerbated by ecosystem degradation and changes in the climate.
V celosvětovém měřítku bylo úsilí o zmírnění extrémní chudoby přiměřeně účinné do 90. let 20. století (51).
Globally, efforts to alleviate extreme poverty were reasonably effective until the 1990s (51).
Opakující se potravinové a ekonomické krize mezi lety 2006 a 2009 však zesílily trend rostoucí míry podvýživy na celém světě.
However, the recurring food and economic crises throughout 2006 to 2009 have magnified the trend of increasing under-nourishment rates around the world.
Podíl obyvatel rozvojových zemí trpících podvýživou, který předtím poměrně rychle klesal, v posledních několika letech roste a v roce 2009 počet podvyživených osob vůbec poprvé překročil 1 miliardu.
The number of undernourished rose, for the first time, to more than 1 billion in 2009 and the proportion of undernourished in developing countries, which was declining quite rapidly, has risen in the past few years.
Nadměrné využívání zdrojů a klimatická změna prohlubují ohrožení přírodního kapitálu.
Resource over-exploitation and changes in the climate aggravate threats to natural capital.
Ovlivňují také kvalitu života a potenciálně
They also affect quality of life, potentially
) ( ekosystémových služeb je navíc nevyhnutelně spjata obživa miliard lidí.
Furthermore, undermining social and political stability ( the livelihoods of billions of people are inevitably linked with the sustainability of local ecosystem services.
V kombinaci s demografickými tlaky může klesající socioenvironmentální odolnost přidat nový rozměr debatě o životním prostředí a bezpečnosti, neboť konflikty ohledně vzácnějších zdrojů
Combined with demographic pressures, decreasing socio-ecological resilience can add a new dimension to the environment and security debate, as conflict around scarcer resources is likely to intensify and add to migration
budou pravděpodobně stupňovat a posílí migrační tlaky (
pressures (
Mnoho klíčových hnacích sil působí v celosvětovém měřítku a pravděpodobně se projeví spíše v horizontu desetiletí než let.
Many key drivers operate on a global scale and are likely to unfold over decades rather than years.
Světové ekonomické fórum v nedávném hodnocení varovalo před vyšší úrovní systémového rizika v důsledku nárůstu vzájemného propojení různých rizik (60).
In a recent assessment, the World Economic Forum warned about a higher level of systemic risk due to the increase in interconnections among various risks (60).
Toto hodnocení dále zdůraznilo, že nečekané a náhlé změny vnějších podmínek jsou ve vysoce vzájemně propojeném světě nevyhnutelné.
Furthermore, the assessment emphasised that unexpected, sudden changes in external conditions are inevitable in a highly interlinked world.
Přestože dopad náhlých změn může být obrovský, největší rizika mohou vyplývat z pomalých selhání, jejichž ničivý potenciál se projeví až po desetiletích a u nichž může dojít k vážnému podcenění jejich potenciálního ekonomického dopadu a společenských nákladů (60).
While sudden changes can have huge impacts, the biggest risks may be from slow failures which unfold their full damage potential over decades and may be seriously underestimated in their potential economic impact and societal cost (60).
Pokračující nadměrné využívání přírodního kapitálu je příkladem pomalého selhání.
The continued over-exploitation of natural capital is an example for a slow failure.
Taková systémová rizika – ať již se projevují jako náhlé změny, nebo jako pomalá selhání – zahrnují, na rozdíl od účinků pouze na jednotlivé složky, potenciální poškození, nebo dokonce úplná selhání systému jako celku (například trhu nebo ekosystému).
Such systemic risks — whether they manifest themselves as sudden changes or slow failures — include the potential damage to, or even full failure of, an entire system, for example a market or an ecosystem, as opposed to effects on individual elements only.
Vzájemná propojenost podnětů a rizik, na kterou zde bylo poukázáno, je v tomto ohledu relevantní: ačkoliv tyto vazby mohou vést k vyšší odolnosti, je-li sdílení rizik rozloženo na větší počet složek systému, mohou také vést k větší křehkosti.
The interconnectedness between drivers and risks highlighted here are relevant in this regard: while these links can lead to higher robustness when risk sharing is distributed across a greater number of elements in the system, they can also lead to greater fragility.
) z tajícího permafrostu, destabilizace hydrátů na mořském dně a rychlé,
Failure in one critical link can have cascading effects, often as a consequence of
) ( těchto procesů je doposud omezené a pravděpodobnost výskytu závažných důsledků v tomto století je obecně považována za nízkou.
decreased system diversity and governance gaps (
Jedním ze souvisejících klíčových rizik jsou zrychlující se globální mechanizmy zpětných vazeb v životním prostředí a jejich přímé i nepřímé dopady na Evropu. Od doby vydání Hodnocení ekosystémů
A key related risk is that of accelerating global environmental feedback mechanisms and their direct and indirect impacts on Europe.
12 ) a Čtvrté hodnotící zprávy IPCC(
12) and the IPCC Fourth
62 ) již několik vědeckých k miléniu( hodnocení varovalo, že mechanizmy zpětných vazeb v životním prostředí zvyšují pravděpodobnost rozsáhlých nelineárních změn klíčových složek systému planety Země.
Assessment Report (62), scientific assessments have warned that environmental feedback mechanisms are increasing the likelihood of large scale non-linear changes in key Earth system components. With increasing global temperatures, for example, there is an increasing risk of passing tipping points that may trigger large-scale, non-linear
Rostoucí globální teploty jsou například spojeny se zvyšujícím se rizikem dosažení bodů zvratu, které mohou vyvolat rozsáhlé nelineární změny (63).
63 changes (
Pokud nejsou řádně řešena, systémová rizika mají potenciál způsobit devastující poškození životně důležitých systémů, přírodního kapitálu a infrastruktur, na kterých závisí náš blahobyt jak v lokálním, tak v globálním měřítku.
Systemic risks have the potential, if they are not properly addressed, to inflict devastating damage on the vital systems, natural capital and infrastructures on which our wellbeing depends both at a local and at a global scale.
Je proto nezbytné vyvinout společné úsilí za účelem řešení některých příčin systémových rizik, rozvíjení postupů adaptace a posílení odolnosti s ohledem na stále palčivější problémy životního prostředí.
Thus, joint efforts are required to tackle some of the causes of systemic risks, develop adaptive management practices and strengthen resilience in view of increasingly pressing environmental challenges.
Globální zvýšení teploty
Potential climatic tipping elements
Potenciální kritické složky klimatického systému
Potential climatic tipping elements1.
Tyto nejistoty mohou být značné.
Arctic sea-ice loss2. Boreal forest dieback3.
Tání grónského ledového příkrovu 4. Tvorba atlantické hlubinné vodní masy 5.
Melt of Greenland ice sheet4.
Ozonová díra vyvolaná změnou klimatu (?)6.
Climatic change-induced ozone-hole(?)6.
Změny v síle či četnosti výskytu jevu ENSO10.
Changes in ENSO amplitude or frequency10.
Odumírání Amazonského deštného pralesa11. Posun západoafrického monzunu12. Nestabilita Západoantarktického ledového štítu13.
Dieback of Amazon rain forest11.
Změny v tvorbě antarktické hlubinné vodní masy (?)
Changes in Antarctic bottom water formation(?)
Poznámka: Otazníky (?) označují systémy, jejichž status kritické složky je obzvláště nejistý.
) indicate systems whose status as tipping elements is particularly uncertain.
Existují i další potenciální kritické složky, které zde nejsou zobrazeny, například korálové útesy v mělkých vodách částečně ohrožené acidifikací oceánů.
There are other potential tipping elements not depicted here; for example, shalow-water coral reefs threatened in part by ocean acidification.
Budoucí priority v oblasti životního prostředí: několik úvah
Future environmental priorities: some reflections
Budoucí priority v oblasti životního prostředí: několik ú v a h
Future environmental priorities: some reflections
Bezprecedentní změna, vzájemně propojená rizika a zvýšená náchylnost představují nové výzvy
Unprecedented change, interconnected risks and increased vulnerabilities pose new challenges