natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Průměrná inflace byla v roce 2007 pod úrovní 2 %v Dánsku, na Maltě, Slovensku a ve Švédsku, ale ke konci roku se také v těchto zemích zvýšila převážně v důsledku zvyšujících se dovozních cen potravin a energií.
Average inflation was below 2% in Denmark, Malta, Slovakia and Sweden in 2007, but picked up also in these countries towards the yearend owing primarily to increasing import prices for food and energy.
Vzestupný trend inflace v roce 2007v členských státech EU mimo eurozónu lze částečně přisoudit významnému zvýšení cen energií a potravin.
The upward trend in inflation in the noneuro area EU Member States in 2007 was partly attributable to a significant increase in energy and food prices.
Kromě toho ve většině zemí k základním inflačním tlakům přispěl výrazný růst domácí poptávky.
In addition, rapid growth in domestic demand in the majority of the countries contributed to underlyinginfl ationary pressures.
Spolu se silnější hospodářskou aktivitou se v roce 2007 v mnoha členských státech EU mimo eurozónu nadále zlepšovala situace na trhu práce.
Along with the stronger economic activity, the labour market situation continued to improve in 2007 in most noneuro area EU Member States.
Míra nezaměstnanosti nadále klesala, převážně v důsledku silného růstu zaměstnanosti.
Unemployment rates continued their decline, mainly as a result of strong employment growth.
Napětí na trhu práce se v mnoha zemích ještě zvýšilo, zejména v pobaltských státech, Dánsku a Velké Británii.
Labour market conditions tightened further in many countries, particularly in the Baltic States, Denmark and the United Kingdom.
Mezinárodní toky práce nadále ovlivňovaly nabídku pracovních sil mnoha zemí.
International labour flows continued to affect the labour supply of many countries.
Zdá se, že Bulharsko, Lotyšsko, Litva, Polsko a Rumunsko zaznamenaly v nedávných letech obzvláště velký odliv pracovních sil.
Bulgaria, Latvia, Lithuania, Poland and Romania appear to have experienced particularly large labour outflows in recent years.
Tak tomu bylo rovněž v případě Estonska v roce 2007.
This was also the case in Estonia in 2007.
Tento odliv přispěl k nedostatku kvalifikovaných pracovníků a problémům v několika sektorech ekonomik těchto zemí, což zvýšilo tlaky v mzdové oblasti. Naproti tomu Česká republika, Dánsko, Kypr, Maďarsko, Malta, Slovensko, Švédsko a Velká Británie zaznamenaly čisté kladné migrační toky.
These outflows have contributed to skill shortages and bottlenecks in several sectors of the countries’ economies, thereby increasing wage pressures.
Ve většině členských států EU mimo eurozónu vzrostly ceny energií.
Energy prices increased in most noneuro area EU Member States.
Výrazně vzrostly rovněž ceny potravin, přičemž nejsilnější nárůst byl pozorován v pobaltských státech, Bulharsku a Maďarsku, což obecně odráželo nepříznivé povětrnostní podmínky, ceny potravin na světových trzích a silnější světovou poptávku.
Food prices also increased significantly, with the strongest increases observed in the Baltic States, Bulgaria and Hungary, generally reflecting unfavourable weather conditions, food prices in the world markets and stronger global demand.
Navíc pak silná domácí poptávka nadále posilovala inflační tlaky, zejména v zemích se silným růstem soukromé spotřeby, která byla určována silným růstem úvěrů na pozadí záporných reálných úrokových sazeb a značného přílivu kapitálu. Inflační tlaky v mnoha zemích
Moreover, robust domestic demand continued to add to inflationary pressures, especially in countries
CENOVÝ VÝVOJV mnoha členských státech EU mimo eurozónu v roce 2007 významně vzrostla inflace měřená HICP (viz tabulka 7).
PRICE DEVELOPMENTSHICP inflation increased significantly in many noneuro area EU Member States in 2007 (see Table 7).
Nejvyšší zůstala v rychle rostoucích pobaltských státech, Bulharsku, Maďarsku a Rumunsku (mezi 4,9 % a 10,1 %); u většiny ostatních členských států EU mimo
Inflation was highest in the fastgrowing Baltic States, Bulgaria, Hungary and
Tabulka 7 Inflace měřená HICP v členských státech EU mimo eurozónu a v eurozóně
Table 7 HICP inflation in the noneuro area EU Member States and the euro area
zemích – s výjimkou České republiky – v roce 2007 poklesl.
According to the 2007-08 updates of the convergence programmes, the deficit ratio decreased in all of these countries in 2007 except in the case of the Czech Republic.
České ministerstvo financí však v lednu 2008 oznámilo, že schodek roku 2007 je odhadován na pouhých 1,9 % HDP namísto 3,4 % HDP uvedených v konvergenčním programu.
However, the Czech Ministry of Finance announced in January 2008 that the 2007 deficit is estimated at only 1.9% of GDP, instead of the 3.4% of GDP stated in the convergence programme.
Pouze v případě Slovenska konvergenční program naznačil v roce 2007 návrat poměru schodku k HDP pod referenční hodnotu 3 % HDP.
Only in the case of Slovakia did the convergence programme point to a return of the deficit ratio to below the reference value of 3% of GDP in 2007.
rovněž vyplývaly ze silného růstu mezd v souvislosti se zvyšujícím se napětím na trhu práce.
Inflationary pressures also resulted from strong wage growth in many countries, as labour market conditions tightened further.
Růst nominálních mezd byl zejména významný v zemích s vyšším tempem růstu produktu (tj. v pobaltských státech, Bulharsku a Rumunsku), kde převýšil růst produktivity a vedl k rychlému růstu jednotkových mzdových nákladů (v mnoha případech se jednaloo dvouciferné tempo růstu).
Nominal wage growth was particularly pronounced in the countries with higher output growth rates (i.e. the Baltic States, Bulgaria and Romania), where it exceeded productivity gains, triggering fast (in most cases double-digit) unitlabour cost growth.
Trendy dovozních cen se v jednotlivých zemích výrazně lišily, což částečně odráželo rozdílný vývoj směnných kurzů.
Import price trends differed significantly across countries, partly reflecting diverse exchange rate developments.
V zemích umožňujících vysokou míru flexibility směnného kurzu mělo zhodnocení měny značně tlumící účinek na dovozní ceny a v konečném důsledku – vzhledem k poměrně vysokému stupni otevřenosti těchto zemí – na celkovou inflaci.
In countries that allow for a significant degree of exchange rate flexibility, currency appreciation had a broadly dampening impact on import prices and, ultimately – given the countries’ relatively high degree of openness – headline inflation. ation.
Podle hlavních rozhodnutí Rady ECOFIN ohledně postupu při nadměrném schodku v roce 2007 bylo řízení s Maltou zrušeno v červnu a s Velkou Británií v říjnu poté, co tyto země vykázaly poměr schodku k HDP za fiskální rok 2006-2007 pod referenční hodnotou HDP 3 % a zlepšení strukturálního salda.
With respect to the main decisions of the ECOFIN Council concerning the excessive deficit procedure in 2007, Malta and the United Kingdom received abrogations in June and October respectively, after reporting a deficit ratio below the 3% of GDP reference value for the fiscal year 2006-07 and improvements in the structural balance.
Pokud jdeo Polsko, přijala Rada ECOFIN v listopadu 2007 rozhodnutí uvádějící, že krok přijatý polskými úřady je v souladu s doporučeními Rady z února 2007; nicméně postup při nadměrném schodku nebyl zrušen, jelikož se má za to, že náprava nadměrného schodku může podléhat závažným rizikům.
As regards Poland, in November 2007 the ECOFIN Council adopted a decision stating that the action taken by the Polish authorities was consistent with the Council recommendations made in February 2007; nevertheless, the excessive deficit procedure was not abrogated as the correction of the excessive deficit was considered vulnerable to serious risks.
FISKÁLNÍ POLITIKAFiskální politika v členských státech EU mimo eurozónu byla v roce 2007 nadále různorodá.
FISCAL POLICIESFiscal policies in the noneuro area EU Member States continued to be heterogeneous in 2007.
Bulharsko, Dánsko, Estonsko, Kypr, Lotyšsko a Švédsko zaznamenaly fiskální přebytek, zatímco zbývající země zaznamenaly fiskální schodek (viz tabulka 8).
Bulgaria, Denmark, Estonia, Cyprus, Latvia and Sweden recorded fiscal surpluses, whereas the remaining countries registered fiscal deficits (see Table 8).
S výjimkou Rumunska a Velké Británie byly rozpočtové výsledky za rok 2007 v souladu s cíli salda rozpočtu aktualizovaných konvergenčních programů předložených na konci roku 2006 nebo na začátku roku 2007 nebo lepší.
With the exception of Romania and the United Kingdom, budgetary outcomes for 2007 were in line with, or better than, the budget balance targets of the updated convergence programmes submitted at the end of 2006 or the beginning of 2007.
V mnoha případech to však byl důsledek lepší výchozí pozice na konci roku 2006, než se v programech předpokládalo, a vzestupu příjmů z daní, což lze zase částečně vysvětlit rychlejším růstem HDP oproti původnímu očekávání.
However, in many cases, this was due to the starting position at the end of 2006 turning out to be better than foreseen in the programmes and buoyant tax revenues, which can be partly explained by higher GDP growth than initially expected.
Zdá se, že proces strukturální fiskální konsolidace ve většině zemí ustrnul.
Progress in structural fi fiscal consolidation seems to have stalled in most countries.
Pouze Kypr, Maďarsko, Polsko a Švédsko podle odhadů dosáhly v období od roku 2006 do roku 2007 příznivé změny salda rozpočtu očištěného o cyklické vlivy ve výši alespoň 0,5 % HDP (bez jednorázových a dalších dočasných opatření).
Only Cyprus, Hungary, Poland and Sweden are estimated to have achieved a positive change in the cyclically adjusted budget balance of at least 0.5% of GDP between 2006 and 2007 (net of one-off and other temporary
Podle aktualizací konvergenčních programů na období let 2007–2008 poměr schodku k HDP ve všech těchto
The government debt ratio remained substantially below 60% of GDP in 2007 in most noneuro area EU Member States.
Zatímco Dánsko a Švédsko oznámily značný přebytek, všechny zbývající země zaznamenaly schodek.
Only in Malta and Hungary did the debt ratio remain above the 60% reference value, despite falling in 2007.
V porovnání s rokem 2006 se tyto schodky většinou zvýšily s výjimkou Maďarska, Malty a Slovenska.
In most of the other noneuro area EU Member States the debt ratio declined or remained broadly unchanged.
Tabulka 8 Fiskální pozice v členských státech EU mimo eurozónu a v eurozóně
Table 8 Fiscal positions in the noneuro area EU Member States and the euro area
Zdroje: Evropská komise (pro období 2004–2006), aktualizované konvergenční programy (pro rok 2007) a výpočty ECB.Poznámka: Údaje jsou založeny na definici postupu při nadměrném schodku.
1) The EU11 aggregate refers to the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007 (with the exception of Slovenia).
Rozpočtová salda (údaje Komise) nezahrnují výnosy z prodeje licencí UMTS. Údaje za rok 2007 v konvergenčních programech jsou odhady vlád jednotlivých států, a mohou se tudíž lišit od konečných údajů.1) Skupina EU-11 zahrnuje 11 zemí, které vstoupily do EU 1. května 2004 a 1. ledna 2007 (kromě Slovinska).2) Skupina EU-14 zahrnuje 14 členských států EU mimo eurozónu (ve složení do 31. prosince 2007).
2) The EU14 aggregate refers to the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.
byl schodek mezi 4 % a 8 % HDP.
In Cyprus, Hungary, Slovakia and the United Kingdom, the deficit stood between 4% and 8% of GDP.
Vnější nerovnováha ve většině zemí měla původ ve schodcích zboží s výjimkou České republiky, Maďarska, Polska a Slovenska, kde byly nejvýznamnějším faktorem schodky bilance výnosů – často spojené s reinvestovanými zisky společností v zahraničním vlastnictví.
The external imbalances in most countries originated from deficits in goods, except in the Czech Republic, Hungary,
V mnoha zemích, které vstoupily do Evropské unie 1. května 2004 a 1. ledna 2007, jsou schodky do jisté míry normálním jevem doprovázejícím proces dohánění v rozsahu odrážejícím příznivé investiční možnosti a intertemporální vyrovnání spotřeby.
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS The combined current and capital account of the noneuro area EU Member States continued to vary considerably across countries in 2007 (see Table 9), although the overall picture showed a deterioration in comparison with 2006.
Velmi velký schodek běžného a kapitálového účtu v některých členských
While Denmark and Sweden reported surpluses, the remainder of the countries all recorded deficits.
Tabulka 9 Platební bilance v členských státech EU mimo eurozónu a v eurozóně
Table 9 Balance of payments of the noneuro area EU Member States and the euro area
Čisté portfoliové investice
Net portfolio investment
Zdroj: ECB.1) Skupina EU-11 zahrnuje vážené příspěvky 11 zemí, které vstoupily do EU 1.května 2004 a 1.ledna 2007 (kromě Slovinska).2) Skupina EU-14 zahrnuje vážené příspěvky 14 členských států mimo eurozónu (ve složení do 31. prosince 2007).3) Údaje za rok 2007 se týkají kumulativního součtu za čtyři čtvrtletí do třetího čtvrtletí 2007.
Source: ECB.1) The EU11 aggregate comprises the weighted contributions of the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and1 January 2007 (with the exception of Slovenia).2) The EU14 aggregate comprises the weighted contributions of the 14 noneuro area EU Member States as at 31 December 2007.3) Data for 2007 refer to the four-quarter cumulative sum up to the third quarter of 2007.
V případě Malty se údaje týkají kumulativního součtu za čtyři čtvrtletí do druhého čtvrtletí 2007.
For Malta, data refer to the four-quarter cumulative sum up to the second quarter of 2007.
státech EU mimo eurozónu byl však rovněž určován cyklickými faktory a stoupající domácí poptávkou, což signalizuje ohrožení udržitelnosti zahraničních pozic, zejména při zhoršující se mezinárodní cenové a nákladové konkurenceschopnosti a zpomalení růstu vývozů.
Poland and Slovakia, where the deficits in income – often linked to the reinvested earnings of foreign-owned companies – were the most important factor.
V těchto dvou zemích čistý příliv portfoliových investic vyplynul ze značného čistého přílivu dluhových nástrojů, který v případě Maďarska souvisel s výnosovými diferenciály, zatímco čisté toky majetkových investic byly záporné.
In many of the countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007, deficits are, to a certain degree, a normal feature of the catching-up process, to the extent that they reflect favourable investment opportunities and intertemporal consumption smoothing.
Čisté toky ostatních investic byly ve většině zemí, které vstoupily do EU 1. května 2004 a 1. ledna 2007, v podstatě kladný, jelikož se v nich odrážely hlavně úvěry zahraničních mateřských bank poskytované jejich dceřiným společnostem v regionu.
However, very large current and capital account deficits in some noneuro area EU Member States were also driven by cyclical factors and buoyant domestic demand, which signals risks to the sustainability of external positions, particularly if accompanied by deteriorating international price and cost competitiveness and a slowdown of export growth.
Ve srovnání s rokem 2006 došlo v Dánsku, Švédsku a Velké Británii v roce 2007 k poklesu čistého přílivu přímých investic.
In comparison with 2006, net direct investment in 2007 decreased substantially in Denmark, Sweden and the United Kingdom.
Zůstal spíše stabilní v EU-11 jako celku, ačkoliv výrazný pokles byl zaznamenán v Maďarsku, na Slovensku a na Maltě.
It remained rather stable for the EU11 aggregate, although a marked decline was recorded in Hungary, Slovakia and
I když čistý příliv přímých investic v řadě členských států EU mimo eurozónu nadále představoval významný zdroj financování, v případě pobaltských států, Maďarska, Rumunska a Velké Británie byl schodek základní bilance, tzn. součet bilance kombinovaného běžného a kapitálového účtu a čistého přílivu přímých investic, vyšší než4 % HDP a v Lotyšsku překročil 15 % HDP. Pokud jde o čistý příliv portfoliových investic,
While net direct investment continued to constitute an important source of financing in a number of noneuro area EU Member States, in the case of the Baltic States, Hungary, Romania and the United Kingdom the deficit in the basic balance, i.e. the sum of the combined current account and capital account balance and net direct investment, was higher than 4% of GDP, and for Latvia it exceeded 15% of GDP.
VÝVOJ SMĚNNÝCH KURZŮVývoj směnných kurzů v členských státech EU mimo eurozónu v roce 2007 ve velké míře odrážel kurzové režimy jednotlivých zemí. Měny Dánska, Estonska, Kypru, Lotyšska, Litvy, Malty a Slovenska se účastnily mechanismu ERM II.
As regards net portfolio inflows, the balance remained negative or broadly neutral in all noneuro area EU Member States, with the exceptions of Denmark and Hungary.
Udržely si standardní fluktuační pásmo ±15 % kolem své centrální parity vůči euru, kromě dánské koruny, kde se jedná o užší pásmo ±2,25 %. Účast na mechanismu ERM II takév některých případech souvisela s jednostrannými závazky dotčených zemí zachovávat užší
Net “other investment” flows were largely positive in most countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007, reflecting mainly loans from foreign-owned parent banks to their subsidiaries in the region.
zhodnocování, které znovu zrychlilo během února a první poloviny března 2007.
The Danish krone, the Estonian kroon, the Cyprus pound, the Lithuanian litas and the Maltese lira were stable against the euro in 2007 and traded continuously at, or very close to, their central rates.
Počátkem března 2007 slovenská centrální banka intervenovala s cílem oslabit měnu, aby zmírnila volatilitu směnného kurzu a nadměrné tržní tlaky.
EXCHANGE RATE DEVELOPMENTSExchange rate developments in the noneuro area EU Member States in 2007 mainly reflected the exchange rate regimes of the individual countries.
Dne 19. března 2007 na žádost slovenských orgánů, na základě vzájemné dohody a po uplatnění běžného postupu byla centrální parita slovenské koruny revalvována o 8,5 % vůči euru.
The currencies of Denmark, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Malta and Slovakia participated in ERM II.
Vzhledem k mírnější prognóze inflace slovenská centrální banka snížila koncem března a koncem dubna 2007 svou měnověpolitickou úrokovou sazbu celkem o 50 bazických bodů na 4,25 %, což pomohlo stabilizovat korunu vůči euru.
They maintained a standard fluctuation band of ±15% around their central rates against the euro, except the Danish krone, with a narrower band of ±2.25%.
Od dubna 2007 slovenská koruna zůstala relativně stabilní s kolísáním mezi 5 % a 8 % nad novou centrální paritou.
ERM II participation is, in some cases, also accompanied by unilateral commitments on the part of the countries concerned to maintain narrower f l fluctuation bands.
Tyto jednostranné závazky neukládaly ECB žádné další povinnosti.
These unilateral commitments placed no additional obligations on the ECB.
Zejména bylo dohodnuto, že estonská koruna a litevský litas se mohou připojit k mechanismu ERM II se svým stávajícím režimem currency board.
In particular, it was agreed that the Estonian kroon and the Lithuanian litas could join ERM II with their existing currency board arrangements in place.
Maltské orgány oznámily svůj záměr udržet směnný kurz maltské liry v centrální paritě vůči euru a lotyšské orgány uvedly, že udrží směnný kurz latsu v centrální paritě vůči euru s fluktuačním pásmem ±1 %.
The Maltese authorities stated their intention to maintain the exchange rate of the Maltese lira at its central rate against the euro and the Latvian authorities decided that they would maintain the exchange rate of the lats at the central rate against the euro with a fluctuation band of ±1%.
Všechny dohody o účasti zemí, jejichž měny se připojily k mechanismu ERM II po roce 2004 (tj. všechny výše uvedené země kromě Dánska), vycházejíz řady politických závazků příslušných orgánů, které se mimo jiné týkají provádění vyvážené fiskální politiky, podpory zpomalování růstu mezd a vývoje mezd v souladu s růstem produktivity, omezení růstu úvěrů a provádění dalších strukturálních reforem.
The agreements on participation for the countries whose currencies joined ERM II after 2004 (i.e. all the countries listed above except Denmark) are all based on a number of policy commitments by the respective authorities, relating, inter alia, to the pursuit of sound fiscal policies, the promotion of wage moderation and wage developments in line with productivity growth, the containment of credit growth and the implementation of further structural reforms.
Dánská koruna, estonská koruna, kyperská libra, litevský litas a maltská lira byly vůči euru v roce 2007 stabilní a obchodovaly se trvale ve své centrální paritě nebo velmi blízko ní.
Against the background of improving macroeconomic fundamentals and a favourable economic outlook, in mid-2006 the koruna entered a period of protracted appreciation, which gained further momentum during February and the first half of March 2007.
Kyperská libra i maltská lira byly navíc k 1. lednu 2008 neodvolatelně nahrazeny eurem v návaznosti na rozšíření eurozóny.
To containexchange rate volatility and excessive market pressures, in early March 2007 Národná banka Slovenska intervened to weaken the currency.
Lotyšský lats rovněž zaznamenal vyšší volatilitu, než tomu bylo v předchozích letech, ačkoliv výkyvy zůstaly v rámci jednostranného úzkého pásma ±1 % okolo jeho centrální parity.
On 19 March 2007, at the request of the Slovak authorities, by mutual agreement and following a common procedure, the central rate of the Slovak koruna was revalued by 8.5% vis-à-vis the euro.
Po většinu roku se sice 2006 obchodoval v rámci ERM II na úrovni okolo 1 % nad svou centrální paritou, ale ve dvou případech (v polovině února 2007 a v září 2007) se přesunul ke slabší straně svého jednostranného úzkého fluktuačního pásma.
Owing to a more moderate inflation outlook, Národná banka Slovenska lowered its policy rate by a total of 50 basis points in late March and late April 2007 to 4.25%, which helped to stabilise the koruna vis-à-vis the euro.
V kontextu zlepšujících se makroekonomických veličin a příznivého hospodářského výhledu v polovině roku 2006 vstoupila koruna do období déletrvajícího
Since April 2007 the Slovak koruna has remained relatively stable, fluctuating at values between 5% and 8% stronger than the new central parity. The Latvian lats also
Maximální odchylka v % Nahoru Dolů
Maximum deviation in % Upward Downward
Datum vstupu
Entry date
Horní kurz
Upper rate
Centrální parita
Central rate
Spodní kurz
Lower rate
1. ledna 199928. června 20042. května 20052. května 200528. června 20042. května 200528. listopadu 2005
1 January 1999 28 June 2004 2 May 2005 2 May 2005 28 June 2004 2 May 2005 28 November 2005
Zdroj: ECB.Poznámka: Odchylka dolů (nahoru) odpovídá posunu k spodnímu (hornímu) kurzu a představuje posílení (oslabení) měny vůči euru.
Source: ECB.Note: A downward (upward) deviation corresponds to a movement towards the lower (upper) rate and constitutes a strengthening (weakening) of the currency against the euro.
Centrální parita slovenské koruny byla 16. března 2007 revalvována o 8,5 %.
The central rate of the Slovak koruna was revalued by 8.5% on 16 March 2007.
Referenční období pro vykázané maximální odchylky od centrálních parit ERM II je od 2. ledna 2007 do 29. února 2008.
The reference period for reported maximum deviations from respective ERM II central rates is from 2 January 2007 to 29 February 2008.
Lotyšská centrální banka tentokrát neintervenovala, ale podmínky na peněžním trhu zůstaly nadále napjaté.
on this occasion, but money market conditions nonetheless remained tight.
Podíváme-li se na měny členských států EU mimo eurozónu, které nejsou členy mechanismu ERM II, vývoj v jednotlivých zemích se značně lišil (viz graf 38).
Turning to the currencies of the noneuro area EU Member States that were not participating in ERM II, developments varied considerably across countries (see Chart 38).