natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V některých zemích si totiž může vyšší správní orgán a/nebo orgán místní správy vybrat, zda své rozhodovací pravomoci v určitých oblastech na školy přenese nebo ne.
In some countries the administrative body and/or local authority may choose whether or not to delegate their decisionmaking powers in certain areas to schools.
V takových případech se míra nebo oblasti přenesených pravomocí mohou mezi školami v téže zemi lišit.
In such cases, there may be differences between schools within the country in the level and areas of responsibility delegated.
V Nizozemsku vybírá příslušný orgán (bevoegd gezag), který má školu na starosti, oblasti, v nichž jí svěří určité pravomoci.
In the Netherlands, the competent authority (bevoegd gezag) responsible for the school chooses the areas in which it delegates certain powers.
V menší míře se s tímto modelem setkáváme v Dánsku (v případě nemovitostí a pořizování počítačového vybavení z veřejných zdrojů a výběru suplujících učitelů) a ve Finsku (například v oblasti využívání veřejných prostředků ke krytí provozních výdajů a k náboru suplujících učitelů).
To a lesser extent it is found in Denmark (immovable goods and acquisition of computer equipment from public funds and selection for substituting absent teachers), and Finland (for example using public funds for operating expenses and recruiting substitute teachers).
1) Příloha obsahuje podrobnou tabulku, která uvádí jednotlivé typy autonomie v každé ze široce vymezených kategorií a u každé oblasti činnosti, kterou se zabývá tento oddíl.
1) A detailed table showing the different types of autonomy under each broad category and for each area discussed in this section is available in the annex.
Podle míry autonomie při čerpání přidělených veřejných prostředků na (kapitálové výdaje, na provozní výdaje a na pořizování počítačového vybavení) je možno dané země rozdělit do tří skupin.
Countries can be divided into three groups according to the degree of autonomy held by schools in their use of public funds which are allocated to cover several budget headings (capital expenditure, operating expenditure and acquisition of computer equipment).
V první skupině zemí (Belgie, Lotyšsko a Švédsko) mají školy při využívání těchto prostředků plnou autonomii (v rámci právního řádu)..
In the first group (Belgium, Latvia and Sweden), schools have full autonomy (within the legal framework) in the use of funds for these budget headings.
V Nizozemsku je přenos pravomoci na školy oficiálně možný ve všech oblastech, i když k tomu s nejvyšší pravděpodobností nedochází.
Formally, delegation may, but will most probably not, occur in all areas in the Netherlands.
V Dánsku může správní orgán v závislosti na typu výdaje rozhodovací pravomoc na školy přenést (nebo nepřenést), nebo ji mohou mít školy samotné.
In Denmark, depending on the type of expenditure, decisions may be delegated (or not delegated) to schools by the administrative body or taken by schools themselves.
S přenesením pravomocí se setkáváme i ve Finsku, s výjimkou výdajů na budovy, které nespadají do působnosti škol.
Delegation also occurs in Finland except for buildings expenditure which does not fall into the remit of schools.
Na opačném konci spektra je pět zemí, v nichž školy nemají žádnou autonomii, pokud jde o využívání veřejných prostředků.
At the other end of the spectrum, in five countries, schools have no autonomy in their use of public funds.
Rozhodování o těchto záležitostech není v jejich kompetenci v Bulharsku, v Irsku (ISCED 1), ve Francii (ISCED 1), na Kypru a v Rumunsku.
Decisions in these matters are not their responsibility in Bulgaria, Ireland (ISCED 1), France (ISCED 1), Cyprus and Romania.
V těchto zemích rozhodují nadřízené orgány školské správy, i když během této procedury mohou se školami konzultovat.
In these countries decisions are taken by the higher education authorities although schools may be consulted during the procedure.
Řecko představuje výjimku, protože o provozních výdajích rozhoduje buď škola (ale po schválení), nebo se vybírá ze souboru předem vymezených alternativ.
Greece is an exception since operating expenditure is determined either by the school (but subject to approval) or by a list of predefined options.
Stejně se postupuje v Německu v případě pořizování počítačového vybavení.
In Germany, this is the case for the acquisition of computer equipment.
Třetí skupinu tvoří země, v nichž se míra autonomie mění v závislosti na kategorii výdajů.
The third group comprises countries where the degree of autonomy changes according to the category of expenditure.
Ve všech těchto zemích mají školy zpravidla větší pravomoc rozhodovat o výdajích provozních než o výdajích kapitálových.
Generally all these countries have more autonomy for operating expenditure than for capital expenditure.
Ve vztahu ke kapitálovým výdajům školy mnohdy nemají ani omezenou autonomii.
In the latter case, schools often have no autonomy at all.
V Litvě je jejich autonomie omezena u obou kategorií výdajů.
In Lithuania, it is limited for both categories of expenditure.
Ve Francii (ISCED 2) mohou o provozních výdajích a o pořizování počítačového vybavení rozhodovat školy po schválení nadřízeným orgánem školské správy.
In France (ISCED 2), decisions about operating expenditure and the acquisition of computer equipment may be made by schools with the approval of the higher education authority.
V Lichtenštejnsku (ISCED 2) se míra autonomie různí v závislosti na výši výdajů.
In Liechtenstein (ISCED 2), the degree of autonomy varies according to the level of expenditure.
V Nizozemsku je oficiálně možné, aby příslušný orgán (bevoegd gezag) přenesl pravomoc rozhodovat o kapitálových výdajích a/nebo o akvizicích nemovitostí, ale je nanejvýš pravděpodobné, že si ji ponechá ve své působnosti.
In the Netherlands, delegation from the competent authority (bevoegd gezag) regarding capital expenditure and/or acquisitions is formally possible but is most likely to remain in the domain of the competent authority.
Obr. 2.1: Autonomie škol při využívání veřejných prostředků, ISCED 1 a 2, 2006/07
Figure 2.1: Autonomy of schools in the use of public funds, ISCED 1 and 2, 2006/07
Kapitálové výdaje a/nebo akvizice
Capital expenditure and/or acquisitions
Pořizování počítačového vybavení
Acquisition of computer equipment
Omezená autonomie
Limited autonomy
Žádná autonomie
No autonomy
Přenesení pravomocí je možné
Discretionary delegation
Belgie (BE fr, BE de): (a) se týká škol, které jsou přímo řízeny Společenstvím, odpovědným orgánem je v jejich případě ministr; (b) se týká škol ve veřejném a soukromém dotovaném sektoru.
Belgium (BE fr, BE de): (a) refers to schools for which the Community is directly responsible and a minister is the responsible authority; and (b) refers to schools of the public and private grantaided sector.
V případě dotovaných škol se za odpovědný orgán považuje řídící orgán školy.
In the grantaided sector, the responsible authority is deemed to be the school-based management body.
Belgie (BE de) (a): Kapitálové výdaje: školy mohou rozhodovat až do určité výše výdajů. Nad touto hranicí rozhoduje ministerstvo.
Belgium (BE de) (a): Capital expenditure: schools can decide within a certain level of expenditure.
Kapitola 2: Obsah autonomieškol a orgányrozhodování
Chapter 2: Levels of School Autonomy and Types of School Decision-Making
Bulharsko: Školy jsou autonomní ve vztahu k některým provozním výdajům.
Bulgaria: Schools have autonomy for some operating expenditure.
Irsko: Na úrovni ISCED 1 není přiznána žádná autonomie.
Ireland: No autonomy at ISCED 1.
Řecko: Školy mohou mít v případě některých provozních výdajů plnou autonomii.
Greece: Schools may be fully autonomous for some operating expenditure.
Španělsko: Kapitálové výdaje: školy navrhují rozpočet výdajů, ale orgán školské správy schvaluje a poskytuje finanční prostředky (orgány místní správy v případě primárního vzdělávání a autonomní společenství v případě sekundárních škol).
Spain: Capital expenditure: schools propose expenditure but the education authority approves and provides finances (local authorities for primary education and the Autonomous Community for secondary schools).
Školy mohou samy rozhodovat o pořízení počítačového vybavení, ale autonomní společenství obvykle navrhují celé síťové struktury a poskytují podstatnou část vybavení.
Schools are free to make their own decisions regarding the acquisition of computer equipment, but Autonomous Communities usually design the whole network facilities and provide the most important part of the equipment.
Francie: Údaj se netýká mzdových výdajů.
France: Refers to non-salary expenditure.
Sekundární školy (ISCED 2) nejsou autonomní, pokud jde o výdaje na platy.
Secondary schools (ISCED 2) do not have autonomy with regard to expenditure on salaries.
Primární školy (ISCED1) nemají žádnou pravomoc rozhodovat o využívání veřejných prostředků.
Primary schools (ISCED1) have no autonomy with respect to use of public funds.
Lotyšsko: Školy mají plnou autonomii, pokud jde o využívání veřejných prostředků, které jim jejich zřizovatel přidělil.
Latvia: Schools have full autonomy in the use of public funds in their budget as approved by their founding body.
Lucembursko: Na úrovni ISCED 1 není přiznána žádná autonomie.
Luxembourg: No autonomy at ISCED 1.
Maďarsko: Kapitálové výdaje jsou zakázány.
Hungary: Capital expenditure is forbidden.
Investice se mohou financovat z ročního rozpočtu zřizovatele.
Acquisitions can be financed from the annual budget from the maintaining body.
Vyžaduje se prohlášení o účelu a daná částka se musí vyčlenit v rámci rozpočtu.
The purpose has to be declared and the amount has to be separated within the budget.
Plánování každoročních investic je povinností ředitele školy; plán schvaluje zřizovatel.
Planning yearly acquisition is a task of the school head; and approved by the maintainer.
Nizozemsko: Každé škole je nadřízen příslušný orgán (bevoegd gezag), který může mít na starosti jednu školu (v nizozemštině se potom obvykle označuje jako eenpitters) nebo více škol (např. Ons Middelbaar Onderwijs v Brabantsku).
Netherlands: Every school has its competent authority (bevoegd gezag) which may be responsible for one school (in the the vernacular generally referred to as eenpitters) or many schools (e.g. Ons Middelbaar Onderwijs in the province of Brabant).
Vždy za školu odpovídá, ale může na vedení školy nebo na jejího ředitele přenést rozhodovací pravomoc.
It has responsibility in all cases but it can delegate the power of decision to the school management or the school head.
Tento převod pravomocí má být uveden ve statutu školy.
This delegation should be entered in the management statute.
Příslušný orgán oficiálně odpovídá za vše a není možné zjistit povinnosti, které jsou na školy skutečně přeneseny. Rakousko: Údaj se týká Hauptschule a úrovně ISCED 1.
Formally the competent authority is responsible for everything and it is not possible to indicate which tasks are delegated or not in practice.
Pořizování počítačového vybavení: Allgemein bildende höhere Schule (AHS) přijímá rozhodnutí, která se předkládají nadřízenému orgánu ke schválení.
Acquisition of computer equipment – the Allgemein bildende höhere Schule (AHS) takes decisions which are passed to the higher authority for approval.
Slovinsko: Kapitálové výdaje: investice schvaluje zřizovatel – obec a/nebo orgán veřejné správy, který poskytuje finanční prostředky (Ministerstvo školství, Ministerstvo financí).
Slovenia: Capital expenditure: investment is approved by the founding-municipality and/or the public financing body (ministry of education, ministry of finance).
Autonomie závisí na zdroji finančních prostředků (stát, obec nebo škola).
Autonomy depends on the source of the finance (the state, the municipality or the school).
Pořizování počítačového vybavení: rozhoduje škola, ale pokud se předpokládá využití veřejných prostředků, není škola autonomní.
Acquisition of computer equipment: the decision is the school’s but may involve the use of central public funds in which case the school is not autonomous.
Slovensko: Škola může rozhodovat o některých kapitálových výdajích se souhlasem nadřízeného orgánu.
Slovakia: The school can decide on some capital expenditure with the approval of the higher authority.
Švédsko: Orgány místní správy se musí řídit celostátními směrnicemi, a proto musí přenést alespoň určité množství rozhodovacích pravomocí na školy.
Sweden: Local authorities must follow national guidelines and therefore have to delegate at least a certain amount of decisionmaking powers to schools.
Spojené království (ENG/WLS): Pořizování počítačového vybavení: školy a orgány místní správy dostávají finanční prostředky na informační a komunikační technologie ve formě různých dotací.
United Kingdom (ENG/WLS): Acquisition of computer equipment: schools and local authorities receive funding for ICT through a number of different grants.
Školám v tomto ohledu radí jejich orgán místní správy a Becta, vládní agentura, která podporuje vybavování škol informačními a komunikačními technologiemi, ale pro školy nejsou jejich doporučení závazná.
Schools are advised by their local authority and by Becta, the government agency supporting ICT in schools, but are not bound by this advice.
Spojené království (NIR): Pořizování počítačového vybavení: všem školám se poskytuje stejné základní vybavení, ale mohou vložit do informačních a komunikačních technologií další investice z vlastního rozpočtu.
United Kingdom (NIR): Acquisition of computer equipment: all schools receive a core managed service but are free to make additional investments in ICT from their budget.
Island: Školy jsou autonomní v mezích stanovených směrnicemi, jež se vztahují na některé provozní výdaje a na nákup počítačového vybavení.
Iceland: Schools have autonomy within established guidelines with respect to some operating expenses and purchase of computer equipment.
Lichtenštejnsko: Na úrovni ISCED 1 jsou pravomoci buď přeneseny, nebo školy nemají žádnou autonomii.
Liechtenstein: At ISCED level 1 powers there is either delegation or no autonomy.
Kapitálové a provozní výdaje na úrovni ISCED 2: školy mají plnou autonomii, pokud jde o výdaje do 3000 CHF; u částek přesahujících tento limit je jejich autonomie omezena nebo není žádná.
Capital and operating expenditure at ISCED 2: schools have full autonomy for expenditure below CHF 3 000; above this level their autonomy is limited or nonexistent.
Norsko: Nákup počítačového vybavení: přenesení pravomocí může znamenat, že školy přijímají rozhodnutí, která schválil nadřízený orgán.
Norway: Purchase of computer equipment: delegation may result in schools taking decisions after approval by the higher authority.
Celkově ve většině zemí spadá do samosprávné působnosti škol (i když jejich autonomie může být omezena) rozhodování o provozních výdajích.
Overall, there is autonomy (although limited) to decide on operating expenditure in the majority of countries.
Tato autonomie je méně výrazná v případě pořizování počítačového vybavení.
Such autonomy is less pronounced for the acquisition of computer equipment.
Školy v Bulharsku, v Řecku, ve Francii (ISCED 1), na Kypru, v Rakousku (Hauptschule a ISCED 1), v Portugalsku, v Rumunsku a v Lichtenštejnsku nemají na rozhodování v této oblasti žádný vliv.
In this area, schools in Bulgaria, Greece, France (ISCED 1), Cyprus, Austria (Hauptschule and ISCED 1), Portugal, Romania and in Liechtenstein have no control over decisions.
Ve všech ostatních zemích mají v tomto směru určitou míru autonomie. V Belgii, v České republice, v Estonsku, v Lotyšsku, v Lucembursku (ISCED 2), v Maďarsku, na Slovensku, ve Švédsku a na Islandu nákupy zajišťují samotné školy, aniž by do této aktivity zasahovaly externí subjekty.
In all other countries, schools have a certain degree of autonomy.
Ve Spojeném království (v Anglii a Walesu) jsou zavedena určitá zvláštní opatření, která umožňují centrální financování nákupu informačních a
In the United Kingdom (England and Wales), there are some specific centrally funded measures for information and communication technology (ICT) while in Northern Ireland, all schools are provided with a core, managed service.
V Německu, ve Francii (ISCED 2), na Maltě a v Polsku mají školy při pořizování počítačového vybavení jen omezenou autonomii.
Autonomy in the acquisition of computer equipment is limited in Germany, France (ISCED 2), Malta and Poland.
Školy musí požádat ústřední správní orgány o souhlas nebo si při rozhodování vybírají ze souboru předem stanovených alternativ.
Schools must seek approval from central authorities or take their decisions based on a set of predetermined options.
V některých zemích, v nichž školy zcela autonomně rozhodují o pořizování informačních a komunikačních technologií, mohou být přesto zavedena určitá omezení.
In some countries where there is full autonomy in ICT, some constraints may exist.
V Irsku (ISCED 2), v Itálii a ve Slovinsku proto školy musí dodržovat obecné školské směrnice.
Therefore, in Ireland (ISCED 2), Italy and in Slovenia, schools must conform to general education guidelines.
Ve Slovinsku školy rozhodují o nákupu, ale na ten se mohou vztahovat určitá omezení, jestliže vyžaduje financování ze strany ústředních správních orgánů.
In Slovenia, schools take the decision to purchase but there may be restrictions if it involves funding from central government.
V Litvě a ve Spojeném království (ve Skotsku) školy rozhodují poté, co věc nejprve projednaly s nadřízeným orgánem.
In Lithuania and the United Kingdom (Scotland), schools take decisions after first consulting their higher authority.
V Litvě se může nákup počítačového vybavení realizovat v rámci celostátního programu nebo projektu místní samosprávy; v obou případech jsou školy povinny nejprve nákup projednat, než o něm rozhodnou.
In Lithuania, the purchase of computer equipment may be made through a national scheme or a local government scheme, in both cases schools are obliged to consult before taking their decisions.
V České republice probíhal v letech 2001 až 2006 celostátní program, ale nyní jsou školy v této oblasti autonomní.
In the Czech Republic, a national scheme was applied from 2001 to 2006 but now schools are autonomous in this area.
Školy v Belgii (ve Vlámském společenství a v dotovaném sektoru ve Francouzském a Německy mluvícím společenství) a v Itálii jsou autonomní, pokud jde o získávání a využívání prostředků ze soukromých zdrojů ve třech daných oblastech (dary, příjmy z pronájmu a půjčky).
Schools in Belgium (Flemish Community and grantaided sector of the French and German-speaking Communities) and Italy are autonomous with respect to the raising and use of private funds in the three areas in question (donations, letting income and loans).
V Irsku (ISCED 2) a ve Spojeném království (v Anglii, ve Walesu a v Severním Irsku) je zaveden podobný model, který ale nezahrnuje půjčky.
Ireland (ISCED 2) and the United Kingdom (England, Wales and Northern Ireland) have a similar model except with regard to loans.
Na opačném konci spektra je Island, kde není získávání a využívání prostředků ze soukromých zdrojů povoleno.
At the other end of the spectrum, raising and using private funds is not allowed in Iceland.
V šesti dalších zemích (Německo, Řecko, Irsko (ISCED 1), Francie (ISCED 1), Kypr a Lucembursko) není v této oblasti školám přiznána žádná autonomie.
In six other countries (Germany, Greece, Ireland (ISCED 1), France (ISCED 1), Cyprus and Luxembourg), autonomy is not granted in this area.
Dánsko k této otázce přistupuje obdobně; školy mají pravomoc získávat finanční prostředky (dary a sponzorské příspěvky) a pronajímat své prostory, ale v otázce vynakládání těchto prostředků nejsou autonomní.
Denmark has a similar approach; schools have the power to raise funds (donations and sponsorship) and the letting of premises but have no autonomy when spending them.
Ve Finsku přenášejí některé obce na školy pravomoc získávat prostředky ze soukromých zdrojů, ale stále kontrolují jejich výdaje, zatímco v jiných obcích nemají školy v tomto ohledu žádnou autonomii.
In Finland, some municipalities delegate to schools the power to raise private funds but still control their spending, whereas in other municipalities schools have no autonomy in this matter.
Financování ze soukromých zdrojů sice existuje, jako například ve Švédsku a Lichtenštejnsku, ale v zanedbatelném rozsahu.
However, as is the case in Sweden and Lichtenstein, private funding exists but is negligible.
V Polsku musejí školy před přijetím darů a sponzorských příspěvků a před pronájmem svých prostor získat souhlas nadřízeného orgánu.
In Poland, schools must have the approval of their higher authority when accepting donations and sponsorship and when hiring out their premises.
Finanční prostředky získané tímto způsobem mohou být vynaloženy jen na nákup vybavení místností nebo zaměstnávání nepedagogických pracovníků.
Funds raised in this way can only be spent on furnishings or employing nonteaching staff.
Ve všech ostatních zemích mají školy různou míru autonomie, pokud jde o získávání finančních prostředků ze soukromých zdrojů (dary a sponzorské příspěvky, příjem z pronájmu prostor školy a půjček) na jedné straně a jejich vynakládání na straně druhé.
In all other countries, the degree of school autonomy differs between the raising of private funds (donations and sponsorship, income from the letting of school premises and loans) and its spending.
Školy jsou obvykle dosti autonomní, pokud jde o získávání prostředků formou darů.
Schools are generally fairly autonomous in the raising of funds from donations.
Ve Španělsku školy nemohou získávat prostředky, které by byly příjmem z aktivit sdružení rodičů a žáků, a využívání soukromých zdrojů podléhá regulaci.
In Spain, schools cannot get extra resources deriving from the activities carried out by parents’ and students’ associations to fulfil their aims and the use of such funds is subject to regulation.
Konečně je třeba uvést, že v této skupině zemí je financování aktivit školy pomocí půjček obvykle výsadou ústředních správních orgánů: pouze ve
Finally, in this group of countries, the financing of schools by means of loans is usually the prerogative of central authorities: only schools in Slovenia may take out loans with the approval of higher authorities.
Ve Spojeném království řídí školy, které byly zřízeny ve spolupráci veřejných a soukromých subjektů, externí orgány, které mohou rozhodnout o pronájmu prostor školy v době mimo vyučování; v takových případech školy nejsou autonomní.
In the United Kingdom, schools built through public-private partnerships are managed by external bodies who may decide to hire out premises outside of school hours, in such cases, schools themselves are not autonomous.
Ve všech zemích s výjimkou Irska, Francie a Rakouska je situace na úrovni ISCED 1 a 2 stejná. V Rakousku jsou autonomní jen Allgemein bildende höhere Schule (AHS).
In all countries except Ireland, France and Austria, the situation is identical at ISCED levels 1 and 2. In Austria, only the Allgemein bildende höhere Schule (AHS) are autonomous.
Autonomie v oblasti získávání finančních prostředků nutně neznamená, že školy mohou samostatně rozhodovat i o jejich používání.
Having autonomy in the raising of funds does not necessarily mean that schools have autonomy in spending them.
Školy tedy mohou mít značnou volnost, pokud jde o získávání finančních prostředků (kromě půjček), ale přitom mohou mít jen omezené možnosti rozhodovat o jejich využití, jako například na Maltě, kde školy nemají v tomto směru žádnou autonomii.
Therefore, schools may be quite free to raise funds (except loans) whilst being constrained in their use as, for example, in Malta where schools do not have autonomy in how to spend this money.
V Estonsku a Španělsku mohou školy rozhodovat jen o nákupu movitého majetku.
In Estonia and Spain, only the purchase of movable goods is at the discretion of schools.
V Maďarsku a na Slovensku je situace dosti podobná, i když školy musí získat souhlas nadřízeného orgánu, stejně jako v České republice, kde o využití prostředků rozhoduje dárce/sponzor.
The situation is fairly similar in Hungary and Slovakia, although schools have to get the approval of the higher authority, or in the Czech Republic, where the use is set by the donator/sponsor.