natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zejména v souvislosti s druhým zpochybněním se žalobkyně dovolává v prvním žalobním důvodu, jakož i v některých částech druhého žalobního důvodu, porušení povinnosti pečlivého a nestranného přezkumu Komisí.
In connection with the second dispute in particular, the applicant relies, both in the first plea as well as in respect of certain parts of the second plea, on the Commission’s breach of its obligation to undertake a diligent and impartial investigation.
Je třeba nejdříve zkoumat první hlavní zpochybnění, a tedy třetí žalobní důvod směřující ke zrušení.
It is necessary, initially, to examine the first main dispute and, accordingly, the third plea in support of annulment.
K třetímu žalobnímu důvodu, vycházejícímu z nesprávného právního posouzení vyplývajícího z neoznačení některých opatření za státní podporu
The third plea in law, alleging that the Commission erred in law in failing to classify certain measures as State aid
K první části žalobního důvodu, vycházející z neoznačení osvobození od daní za státní podporu
The first part, alleging the failure to classify the tax exemptions as State aid
– Argumenty účastnic řízení
— Arguments of the parties
Tato výhoda se totiž projevila osvobozením RTP od platby registračních poplatků a odměn v souvislosti s touto přeměnou.
It consisted in RTP’s exemption from payment of the registration charges and fees connected with that transformation.
Toto osvobození dosáhlo výše 33 milionů PTE.
It is alleged that that exemption was worth PTE 33 million.
Tato státní ustanovení, která přinášejí výhody oprávněnému podniku a která mají selektivní povahu, protože se použijí jen na veřejný subjekt, představují na rozdíl od toho, co se Komise domnívala v napadeném rozhodnutí (body 125 a další odůvodnění napadeného rozhodnutí), státní podpory.
Those State provisions, which confer advantages on the recipient undertaking and are selective in nature, since they apply only to public companies, constitute State aid, contrary to the Commission’s finding in the contested decision (recital 125 et seq. of the contested decision).
Není jasné, jak by obecné zásady a celková struktura právního systému použitelného v Portugalsku mohly odůvodňovat, jak zřejmě tvrdí Komise, poskytnutí takových výsad RTP.
It is not evident how the grant of such privileges to RTP can be justified by the general principles and overall logic of the legal system applicable in Portugal, as the Commission appears to contend.
Komise odpovídá připomenutím své úvahy obsažené v bodě 125 a následujících odůvodnění napadeného rozhodnutí.
In reply, the Commission repeats the reasoning it employed in recital 125 et seq. of the contested decision.
Poznamenává, že přeměna RTP na akciovou společnost nebyla nezbytnou operací a nemohla být ani považována za výhodu.
It notes that RTP’s transformation into a public limited company was not necessary and could not be considered to be an advantage.
Měla pouze přiblížit fungování veřejného subjektu fungování soukromých subjektů.
Its aim was merely to bring the way in which the public operator functioned closer to that of private operators.
Doplňuje, že i kdyby stanovisko žalobkyně bylo správné, a v případě, že by RTP měla nést všechny notářské a registrační poplatky spojené se změnou svého statusu, náklady, které by z toho vyplývaly, by nesla sama Portugalská republika, aniž by tyto „podpory“ mohly být považovány za protiprávní, protože vzhledem k tomu, že by byly nezbytné pro vznik podniku, byly by přímo spojené s plněním úkolu veřejné služby ze strany RTP.
It adds that, even if the applicant’s position were valid and in the event that RTP had to bear all the notarial and registration charges connected with its change of status, the costs arising would have been borne by the Portuguese Republic itself, without it being possible for such ‘aid’ to be considered unlawful, since, as it is indispensable to the creation of the undertaking, it is directly linked to the fulfilment of RTP’s public service remit.
Zaprvé se musí jednat o státní zásah nebo zásah ze státních prostředků.
First, there must be an intervention by the State or through State resources.
Zadruhé musí tento zásah svého příjemce zvýhodnit.
Second, that intervention must confer an advantage on its recipient.
Zatřetí musí být způsobilý ovlivnit obchod mezi členskými státy.
Third, it must be liable to affect trade between Member States.
Začtvrté musí narušit nebo může narušit hospodářskou soutěž.
Fourth, it must distort or threaten to distort competition.
První z těchto podmínek týkající se použití státních prostředků není v projednávaném případě předmětem diskuse.
The first of those requirements, concerning the involvement of State resources, is not in dispute in this case.
Je nesporné, že je splněna.
It is not contested that it was fulfilled.
Argumenty žalobkyně se zaměřují na druhou z těchto podmínek.
The applicant’s arguments concentrate on the second of those requirements.
Osvobození od daní poskytla a nadále poskytují RTP selektivním způsobem hospodářskou výhodu, kterou nemají jiné hospodářské subjekty.
The tax exemptions granted and continue to grant selectively to RTP an economic advantage which other economic operators are denied.
Soud konstatuje, že žalobkyně v podstatě rozlišuje dvě výhody.
The Court notes that the applicant identifies, essentially, two advantages.
Zaprvé RTP měla prospěch z jednorázové výhody, spočívající v osvobození od platby registračních poplatků a odměn týkajících se přeměny na akciovou společnost.
First, RTP benefited from an ad hoc advantage, consisting of the exemption from payment of registration charges and fees relating to its transformation into a public limited company.
Zadruhé měla RTP prospěch z trvalé výhody spočívající v neomezeném osvobození od všech poplatků a odměn pro všechny akty zápisu, registrace nebo záznamu u všech správních orgánů.
Second, RTP benefited from a permanent advantage, consisting of an unlimited exemption from payment to all authorities of any charges and fees in respect of any act of inscription, registration or annotation.
Je třeba nejdříve zkoumat jednorázovou výhodu, z níž měla RTP podle žalobkyně prospěch.
It is appropriate, first, to examine the ad hoc advantage from which, according to the applicant, RTP benefited.
Krom toho byla osvobozena od registračních poplatků a s tím spojených poplatků za zveřejnění, protože formality v souvislosti s registrací týkající se přeměny RTP na akciovou společnost byly uskutečněny z úřední povinnosti a formality v souvislosti se zveřejněním byly podle Komise zbytečné z důvodu zveřejnění zákona č. 21/92 v Diário da República (bod 36 výše).
That advantage, in fact, comprises two parts: first, RTP was exempted from the usual requirement of a notarial deed and, accordingly, from the notarial fees (also referred to as ‘notarial charges’) connected thereto; second, it was exempted from the registration charges and the costs linked to its publication, since the registration formalities relating to RTP’s transformation into a public limited company occurred automatically and compliance with the publication formalities was, according to the Commission, rendered unnecessary by the publication of Law No 21/92 in the Diário da República (paragraph 36 above).
Odlišný přístup k veřejným podnikům, jejichž právní status se mění na akciovou společnost, vyplývá z vnitřní logiky systému a neposkytuje jim žádnou zvláštní výhodu vzhledem k nepřítomnosti faktorů, které by vedly k placení poplatků (bod 128 odůvodnění napadeného rozhodnutí).
The different treatment for public undertakings whose legal status is changed for the purpose of transforming them into public limited companies arises from the internal logic of the system and does not confer on them a specific advantage to the extent that relevant chargeable events do not exist (recital 128 of the contested decision).
Před přezkumem tohoto odůvodnění Komise je třeba citovat příslušné části portugalských právních předpisů:
Before going on to examine those reasons stated by the Commission, it is appropriate to cite the relevant passages of the Portuguese legislation.
Článek 1 zákona č. 84/88 stanoví:
Article 1 of Law No 84/88 states:
„Veřejné podniky […] mohou být nařízením vlády přeměněny na akciové společnosti s kapitálem vlastněným veřejnými subjekty nebo s většinovou kapitálovou účastí veřejných subjektů v souladu s Ústavou a tímto zákonem.“
‘Public undertakings … can be transformed by decree-law into public limited companies with public capital or a majority of public capital, in accordance with the terms of the Constitution and of this Law.’
Tímto se schvalují stanovy RTP, SA, které tvoří přílohu tohoto zákona a které nemusí být předmětem notářského zápisu, přičemž registrování v souvislosti s těmito stanovami se musí vykonat z úřední moci, bez daní a poplatků, na základě Diário da República, ve kterém jsou zveřejněny.
The statutes of RTP, SA, annexed to this Law are hereby approved; they do not need to be transformed into a deed, but shall be automatically registered, free of duties and expenses, on the basis of their publication in the Diário da República.
Všechny akty zápisu, registrace a záznamu u jakýchkoliv rejstříkových služeb, správních nebo veřejných orgánů, zejména Národního rejstříku právnických osob, rejstříku hypoték a oddělení vlastnictví automobilů se uskuteční na základě prostého návrhu podepsaného dvěma členy správní rady společnosti a jsou osvobozeny od všech daní a poplatků.“
All acts of inscription, registration or annotation before all registration departments, all authorities and all public bodies, in particular the national register of legal persons, the register of mortgages and the vehicle registration department shall be carried out on the basis of a simple request signed by two members of the undertaking’s Board of Administration and shall be free of any charges and fees.’
Nejdříve, z názvu zákona č. 84/88 (viz bod 52 výše), jakož i z článku 1 tohoto zákona (viz bod 54 výše) vyplývá, že tento zákon nezavádí obecné opatření, použitelné na všechny hospodářské subjekty.
First, it is apparent both from the title of Law No 84/88 (see paragraph 52 above) and from Article 1 thereof (see paragraph 54 above) that that law does not introduce a general measure, applicable to all economic operators.
Tento zákon se použije pouze na přeměnu veřejných podniků na akciové společnosti.
It only applies to transformations of public undertakings into public limited companies.
Soukromé podniky z něj tedy nemají prospěch.
Private undertakings are, consequently, excluded from benefiting thereunder.
Žalobkyně krom toho ve své žalobě právě uplatňuje, že soukromý podnik, řízený pravidly trhu nemá, když změní svou právní povahu, prospěch z osvobození od daní, jako měla RTP.
Moreover, the applicant specifically claims in its application that a private undertaking governed by market rules does not benefit from the tax exemptions from which RTP benefited when it changes its legal form.
Pokud jde o Komisi, i když uznává v bodě 125 napadeného rozhodnutí, že je její věcí „posoudit, zda opatření […] bylo uplatněno výhradně na společnost RTP (nebo jen na veřejné podniky), a nikoli na soukromé podniky“, nepřináší dále v napadeném rozhodnutí žádnou odpověď na tuto obavu, přinejmenším pokud jde o jednorázovou výhodu.
Although the Commission recognises in recital 125 of the contested decision that it is for it ‘to assess whether the measure … applied specifically to RTP (and alternatively, to only public companies) and not to private companies’, it does not deal with that issue in the rest of the contested decision, at least with regard to the ad hoc advantage.
Body 126 až 129 odůvodnění napadeného rozhodnutí tak nijak nezpochybňují zjištění uvedené v bodě 57 výše, podle kterého se ustanovení zákona č. 84/88 použijí speciálně na veřejné podniky.
Thus, recitals 126 to 129 of the contested decision in no way challenge the claim made in paragraph 57 above to the effect that the provisions of Law No 84/88 are applicable specifically to public undertakings.
Bod 126 odůvodnění napadeného rozhodnutí sice uvádí, že společnost RTP není plně osvobozena od registračních poplatků.
Recital 126 of the contested decision states that RTP does not enjoy a general exemption from registration charges.
Nicméně to nezpochybňuje skutečnost, že toto osvobození, i když ne úplné, je poskytnuto zákonem č. 84/88 pouze veřejným podnikům, a nikoliv všem subjektům.
However, this does not alter the fact that even if that exemption is not general, it is granted by Law No 84/88 solely to public undertakings and not to all operators.
84/88, nemění to opět nic na tom, že tento režim je „obecný“ pouze ve vztahu k veřejným podnikům.
It does not apply to other economic operators.
Je tedy ve smyslu pravidel použitelných v oblasti státních podpor skutečně výhodou poskytnutou zvláště určitým podnikům.
Thus, there really is a specific advantage conferred on certain undertakings within the meaning of the rules applicable to State aid.
V bodě 128 odůvodnění napadeného rozhodnutí nicméně Komise tvrdí, že „odlišný přístup k veřejným podnikům, jejichž právní status se mění na akciovou společnost, vyplývá z vnitřní logiky systému a neposkytuje jim žádnou zvláštní výhodu vzhledem k nepřítomnosti faktorů, které by vedly k placení poplatků“.
In recital 128 of the contested decision, the Commission contends, however, that ‘the different treatment for public undertakings when transforming their legal status into a public limited company arises from the internal logic of the system and does not confer on them a specific advantage since relevant chargeable events do not exist’.
I-1627, I-1631, bod 47; stanovisko generálního advokáta Jacobse předcházející rozsudku Soudního dvora ze dne 13. března 2001, PreussenElektra, C-379/98, Recueil, s. I-2099, I-2103, bod 130, a stanovisko generálního advokáta Légera předcházející rozsudku Soudního dvora ze dne 29. dubna 2004, Nizozemsko v. Komise, C-159/01, Recueil, s.
It is true that a State measure which, despite conferring an advantage on a specific category of economic operators, instead of derogating from the normal application of the system becomes a part of it, constituting, in so doing, a measure inherent to that system, does not fall within the definition of a selective measure.
Nicméně, aby bylo možno dospět případně k závěru, že osvobození od notářských poplatků, první složka jednorázové výhody, nepředstavovalo státní podporu, ale bylo odůvodněno povahou a obecnou systematikou systému, do kterého spadá, nestačí konstatovat, jak učinila Komise, že z důvodu použití zákona o přeměně veřejných podniků na akciové společnosti neexistovala skutečnost, která by vedla k placení notářských poplatků.
Nevertheless, in order to be able to find, in that event, that the exemption from notarial charges — the first part of the ad hoc advantage — did not constitute State aid, but was justified by the nature and the general logic of the system of which it was a part, it was not sufficient to find, as the Commission did, that the recourse to legislation for the purpose of transforming public undertakings into public limited companies meant that the chargeable event for the notarial charges did not occur.
Takové zjištění bylo totiž uvedením samozřejmosti.
Such a finding was, essentially, a statement of evidence.
Komise měla přezkoumat otázku, zda spadá do logiky portugalského právního systému, že přeměna veřejných podniků na akciové společnosti se provádí zákonem, nebo zda použití zákona u takových operací představovalo odchylku, jejímž cílem ve skutečnosti bylo, z důvodu z ní vyplývajících následků (nepotřebnost notářského zápisu, a tudíž žádné s ním související poplatky), přiznat veřejným podnikům výhodu ve vztahu k jiným podnikům.
The question for the Commission to examine was whether it was compatible with the logic of the Portuguese legal system for the transformation of public undertakings into public limited companies to occur by legislation, or whether the recourse to legislation for such operations constituted a derogation which, in view of the consequences which resulted therefrom (rendering a notarial deed unnecessary with the result that no charges were incurred in respect thereof), was intended to confer an advantage on public undertakings in relation to other undertakings.
Soud má tedy za to, že Komise tím, že nepřezkoumala otázku, zda osvobození od notářských poplatků navzdory své zvláštnosti nepředstavovalo státní podporu z důvodu, že použití legislativního nástroje, které vedlo k tomuto osvobození, nebylo vybráno s cílem, aby se veřejné podniky vyhnuly poplatkům, ale spadalo jednoduše
The Court of First Instance finds, therefore, that the Commission — since it did not examine whether, despite its selective nature, the exemption from notarial charges did not constitute State aid on the ground that the recourse to a legislative instrument which entailed that exemption was not chosen with the aim of enabling public undertakings to escape those charges, but was merely part of the logic of the
SIC v. KOMISE do logiky portugalského právního systému, legálně nepodložila svůj závěr, podle kterého osvobození od notářských poplatků nepředstavovalo státní podporu.
Portuguese legal system — failed to state grounds in law for its finding to the effect that the exemption from notarial charges did not constitute State aid.
Pokud jde o druhou složku jednorázové výhody, to znamená osvobození od registračních nákladů a poplatků za zveřejnění týkajících se přeměny RTP na akciovou společnost, Soud uvádí, že v bodě 129 odůvodnění napadeného rozhodnutí Komise uplatňuje, že se musí použít stejná úvaha jako ta, kterou uvedla v bodě 128 odůvodnění tohoto rozhodnutí.
As regards the second aspect of the ad hoc advantage — in other words, the exemption from the registration charges and the costs of publication relating to RTP’s transformation into a public limited company — the Court notes that the Commission stated in recital 129 of the contested decision that the same reasoning as that put forward in recital 128 of that decision is to apply.
Dále v podstatě doplňuje, že z důvodu zveřejnění zákona č. 21/92 (obsahujícího v příloze statuty RTP) v Diário da República, nebylo zapotřebí uložit společnosti RTP další náležitosti týkající se zveřejňování podle obecného práva.
The Commission adds, essentially, that, in view of the fact that Law No 21/92 (which includes RTP’s statutes in an annex) was published in the Diário da República, it would have been superfluous to impose on RTP the publication requirements of the general law.
Zveřejnění v Diário da República mělo stejný účinek jako zapsání.
The publication in the Diário da República produced the same effects as registration.
I za předpokladu, že by tato tvrzení, týkající se účinků zveřejnění v Diário da República byla přesná – což je navíc sporné, protože znění portugalského zákona (citované v bodě 55 výše) naopak naznačuje, že formality v souvislosti se zapsáním zůstávají nezbytné, i když přeměna RTP na akciovou společnost byla provedena legislativním aktem – nemění to opět nic na tom, že nadále zůstává otázkou, zda spadalo do logiky portugalského právního systému, že přeměna RTP na akciovou společnost neproběhla způsobem běžně stanoveným pro soukromé společnosti, to znamená notářským zápisem (se všemi důsledky obecného práva, které z toho vyplývají ve smyslu formalit v souvislosti s registrací a zveřejněním), ale zákonem.
Even if those assertions, concerning the effects of publication in the Diário da República, are correct — which is, moreover, doubtful since the wording of the Portuguese law (cited in paragraph 55 above) suggests, on the contrary, that registration formalities continue to be necessary even though RTP’s transformation into a public limited company was brought about by a legislative act — nevertheless, the question remains, there again, whether it is consistent with the logic of the Portuguese legal system for RTP’s transformation into a public limited company to occur not in the normal way laid down for private companies, in other words, by a notarial deed (with all the consequences that entails under the general law concerning registration requirements and publication), but by legislation.
Vzhledem k tomu, že Komise v napadeném rozhodnutí na tuto otázku neodpověděla, je třeba dospět k závěru, že, stejně jak tomu bylo u osvobození od notářských poplatků, neprokázal tento orgán právně dostačujícím způsobem, pokud jde o osvobození od registračních nákladů a poplatků za zveřejnění souvisejících s přeměnou RTP na akciovou společnost, že toto osvobození nepřiznávalo RTP zvláštní výhodu, a že tedy nepředstavovalo státní podporu.
As the Commission did not reply to that question in the contested decision, it is necessary to find that, as with the exemption from notarial charges, that institution has failed to prove to the requisite legal standard that, in respect of the exemption from registration and publication charges connected with RTP’s transformation into a public limited company, that exemption did not confer on RTP a specific advantage and that, accordingly, it did not constitute State aid.
Uplatňuje, že ve více případech RTP zaplatila notářské a registrační poplatky související se změnami po její přeměně na akciovou společnost (viz rovněž bod 126 odůvodnění napadeného rozhodnutí).
The Commission contends that, on several occasions, RTP paid notarial and registration charges related to changes in the company after its transformation into a public limited company (see, also, recital 126 of the contested decision).
Tento argument Komise není přesvědčivý, pokud se odkáže na znění nařízení vlády č. 404/90, jehož články 1 a 2 stanoví:
That argument of the Commission is not convincing, in the light of the wording of Decree-Law No 404/90, Articles 1 and 2 of which state:
SIC v. KOMISE pro toto spojení či spolupráci, stejně jako od poplatků a ostatních právních povinností, které by byly zapotřebí v rámci realizace těchto přeměn.
It is possible to grant to undertakings that, up to 31 December 1993, carry out acts of cooperation or concentration, an exemption from transfer tax on the transfer of fixed assets necessary for that concentration or that cooperation as well as emoluments and other statutory charges payable in the context of the performance of those acts.
Pro účely tohoto nařízení vlády se spojením rozumí: a) splynutí dvou nebo více samostatných podniků nebo společností do nové akciové nebo podílové společnosti [a.s. nebo s.r.o.], zahrnující všechen majetek uvedených podniků nebo společností.
(a) The merger of two or more individual undertakings and/or corporations into a new company limited by shares [public limited company or private limited company], including the total assets of the undertakings or companies.
b) Vklad jedním podnikem, prostřednictvím převodu ve svůj prospěch, celého nebo části majetku druhého podniku, i když nedojde ke zrušení tohoto druhého podniku.
(b) The incorporation by an undertaking, by a transfer in its favour, of all or part of the assets of another undertaking even if that other undertaking is not wound up.
Pro účely tohoto nařízení vlády se spoluprácí rozumí: a) Založení doplňujících seskupení podniků v souladu s platnými právními předpisy, jejichž předmětem je poskytování společných služeb, společný nebo ve spolupráci prováděný nákup či prodej, specializace nebo racionalizace výroby, studie trhu, podpora prodeje, nabývání a převod uplatňovaných technických nebo organizačních znalostí, vývoj nových technik a nových výrobků, vzdělávání a zvyšování
(a) The creation of additional groups of undertakings in accordance with legislation in force for the provision of joint services, joint or cooperative purchase or sale, specialisation or rationalisation of production, market research, sales promotion, the acquisition and transfer of technical knowledge or practical arrangements,
2008 – VĚC T-442/03 odbornosti zaměstnanců, výkon zvláštních prací nebo služeb a všechny další společné relevantní cíle.
2008 — CASE T-442/03 the development of new techniques and new products, the training of personnel and the perfecting of their skills, the carrying-out of specific work or services and all other joint objectives of a relevant nature.