natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V oblasti životního prostředí si členské státy celkověvedou neuspokojivě. Ukazujese, že si dostatečněneuvědomují, že růst může poškodit životní prostředí a být zestřednědobého a dlouhodobého hlediska kontraproduktivní.
In the environmental sphere, Member States’ performance is generally inadequate.This shows a lack of awareness of the fact that growth may harm the environment andprove counter-productive in the medium and long term.
Účinnější využívání přírodních zdrojůpřispívá k produktivitěhospodářství a zároveňzastavuje zhoršování životního prostředí; snížení znečištění ovzduší a hluku může zabránit značným negativním dopadům na zdraví; snížení dopravníhozatížení omezuje ztráty času, tedy i náklady pro jednotlivce a podniky.
On the one hand, more efficient use of natural resources contributes to the economy’sproductivity at the same time as reducing environmental degradation; reducing air pollution and noise can avoid significant impacts on health; reducing transport congestionreduces lost time and therefore costs for both individuals and business.
Na druhoustranu může dynamičtější hospodářství přispívat ke zlepšení životního prostředí,pokud je rychlejší obrat kapitálu spojen s rychlejším nárůstem používání novýchtechnologií, které jsou často energeticky méněnáročné a mají menší dopad naživotní prostředí nežvybavení, které nahradily.
On the otherhand, a more dynamic economy may lead to a better environment, if the faster turnoverof the capital stock associated with more rapid growth results in more widespread diffusion of new technologies, which often are more energy efficient and thus less polluting than the equipment they replace.
V devadesátých letech emise skleníkových plynůklesly v EU o 3,5 %, cožpředstavuje téměřpolovinu ze závazku Unie snížit své emise skleníkových plynův období 2008–2012 o 8 % oproti úrovním z devadesátých let.
During the 1990s the European Union’s greenhouse gas emissions fell by 3.5 %, oralmost half of the Union’s commitment to reduce its emissions for the period 2008–12by 8 % compared with their 1990 level.
V roce 2001 všakdošlo v této příznivé tendenci ke zvratu. Pět států, které produkují více než50 %emisí EU, se snaží splnit cíle stanovené v dohodách o sdílení zátěže, které bylyuzavřeny v Kjótu(Lucembursko, Německo, Spojené království, Francie a Švédsko).Řadědalších států(Rakousko, Belgie, Itálie a Nizozemsko) se stále ještěnepodařilozačít snižovat emise a jejich emise jsou nad úrovněmi z devadesátých let.
However, this positive trend was reversed in 2001.Five countries, which represent more than 50 % of EU emissions, are currently oncourse to meet their Kyoto burdensharing agreement targets(Luxembourg, Germany,United Kingdom, France and Sweden). A number of other countries (Austria, Belgium,Italy and the Netherlands) still have not turned the corner and have emissions above1990 levels.
Nejvíceznepokojivá situace je v Irsku, Španělsku a Portugalsku.
Most worrying is the trend in Ireland, Spain and Portugal.
Přestože dohody o sdílenízátěže těmto zemím umožňují zvýšit hladinu emisí o 13–27 % nad úrovněz devadesátých let, bylo toto povolené zvýšení jižpřekročeno.
Althoughthe burdensharing agreement allows these countries to increase their emission bybetween 13 % and 27 % over 1990 levels these allowances have already been exceeded.
Díky lepší energetické výkonnostihospodářství Unie se energetická intenzita v devadesátých letech snížila o 11 %.
Improvements in the energy efficiencyof the Union economy resulted in a decreasedenergy intensity of 11 % during the 1990s.
I kdyžvelkou část tohoto úspěchu je třebapřipsat výjimečným událostem, například znovusjednocení Německa, všechnyčlenské státy v tomto období snížily nebo alespoňnezvýšily svou energetickouintenzitu.
While much of this performance can beascribed to exceptional events, such as German reunification, all Member States havereduced or maintained their energy intensityover the period.
Zdá se, že zvýšení ekonomické úrovněnemusí být nutnědoprovázenozvýšením nárokůna energii. Příkladem je Irsko, kde v posledních letech došloksilnému ekonomickému růstu a zároveňbylo dosaženo výrazného zlepšeníenergetické intenzity.
The association of theeconomic ‘catching up’ process with an equivalent increase of energy needs does notseem to be inevitable, however, as is shown by the case of Ireland, where the strong economic growth of recent years has gone hand-in-hand with sizeable improvements inenergy intensity.
I přes tyto úspěchy celková spotřeba energie v devadesátýchletech rostla průměrněo 1 % ročně.
Despite these positive performances, during the 1990s, total energy consumption continued to grow by an average rate of 1 % annually.
Kromětoho je podíl obnovitelné energie stále nízký.
Moreover, the share of renewable energy remains low at around 6 %.
Poslední studie jasněukazují,že pokud EU nepřijme dodatečná politická opatření, nedosáhne úrovně12 % plánovanéna rok 2010.
Latest projectionsclearly indicate that unless additional policy measures are taken, the EU will fail to meetits indicative target of 12 % by 2010.
Je také nepravděpodobné, že by EU mohla dosáhnout svého cíleprodukovat do roku 2010 22 % své hrubé spotřeby energie z obnovitelných zdrojů.
It is also unlikely that the EU will be able to meetits target of generating 22 % of gross electricity consumption from renewable sourcesby 2010.
Údaje za rok 2002 nevykazují žádné známky oddělení růstu HDP od růstu objemudopravy.
Figures for 2002 still show no signs of a decoupling between GDP growth and risesin the volume of transport.
V některých zemích se sice růst objemu dopravy relativnězpomalil, aleje možné, že je to pouze dočasnýjev a že očekávané oživení ekonomické činnostipřinese novýnárůst v dopravním sektoru. V mnoha zemích objem dopravy rosterychleji než HDP.
Some countries do show a relative slowdown in transportvolume growth, but it is possible that this is a temporary phenomenon and that theexpected recovery in economic activity will also see a rebound in the transport sector.Many countries still show an increase in the volume of transport higher than GDP growth.
Znepokojení vyvolávají i další tendence, například eroze půdy, ztráta biologickérozmanitosti, kvalita vody a vzduchu.
Other trends also show reasons for concern, such as soil erosion, biodiversity loss, airand water quality.
Na evropské i státní úrovni pokračovaly snahy o provádění politiky, která bereohled na trvale udržitelnýrozvoj.
Efforts towards implementation of the sustainable development policyapproach havecontinued at European and national level.
V souladu s výsledky zasedání Evropské radyv Göteborgu Lisabonská strategie zdůrazňuje, že při vypracování politik je nutnéefektivněa koherentnězačlenit ekonomické, sociální a environmentální aspekty,a plněvyužívá součinnost těchto tří prvků.
In line with the Gothenburg European Council, the Lisbon strategy underlines the effective and coherent integration of economic,social and environmental aspects in policy developments and fully exploits the synergies between the three elements.
Všechny členské státy a většina přistupujících zemí přijaly strategie pro trvaleudržitelnýrozvoj.
All Member States and the majority of acceding countries have adopted sustainable development strategies.
Nyní by měly vynaložit větší úsilí na jejich další rozvoj a uplatňování.
They should increase their efforts to further develop andimplement these strategies.
Z prvního přehledu existujících strategií vyplývá, že se jednotlivéstrategie značněliší a odrážejí specifickou vnitrostátní situaci.
A first overview of existing strategies shows that they arehighly diverse, reflecting specific national contexts.
V mnoha strategiíchje hlavním tématem životní prostředí.
The environmental dimension is apredominant theme in many strategies.
Většina strategií se však zabývá všemi třemirozměry trvale udržitelného rozvoje a výslovněvymezuje sociální a ekonomickécíle. Strategie se také liší svým zeměpisným zaměřením, některé se věnují hlavněnebo pouze domácím prioritám, jiné se zabývají i celosvětovými problémy; některézdůrazňují teritoriální rozměr, jiné ne.
However, most strategies address sustainable development in its three dimensions and include explicit social and economic objectives.Geographical focus also varies widely from one strategy to the next, with some focusing primarily or exclusively on domestic priorities, and others considering global issuesas well; and with some giving prominence to the territorial dimension while others donot.
Některé strategie jsou založeny na oborovémpřístupu – týkají se např. dopravy, zemědělství, rybolovu atd. – a některé se odvíjejíod určitého významného tématu – např. klimatické změny, ochrany biologickérozmanitosti, využívání zdrojůatd.
Finally, some strategies are based upon a sectoral approach — e.g. transport, agriculture, fisheries etc. — while others are organised around thematic priority issues —e.g. climate change, biodiversity protection, resource use, etc.
Na evropské úrovni bude na konci tohoto roku přezkoumána Göteborgská strategiepro udržitelnýrozvoj.
At the European level, a review of the Gothenburg sustainable development strategy willbe undertaken by the end of this year.
Tento přezkum poskytne příležitost pro vyhodnocenídosaženého pokroku, pro posouzení vztahůmezi výsledky Světového summitu o trvale udržitelném rozvoji z roku 2002 a strategiemi pro trvale udržitelnýrozvojpřijatými na úrovni EU a jednotlivých státůa pro vymezení akcí, které je nutnookamžitěprovést, aby se urychlilo tempo reformy.
This review will provide an opportunity to assessprogress made so far, to consider the linkages between the outcomes of the 2002 World Summit on Sustainable Development, the Union and the national sustainable development strategies, and identify priority actions needed to speed up the pace of reform.
TRVALE UDRŽITELNÝROZVOJ A POLITIKY SPOLEČENSTVÍ V ROCE 2003
Sustainable development and Community policies in 2003
Na evropské úrovni bylo vynaloženo velké úsilí na podporu součinnosti mezi politikami a dlouhodoběudržitelným rozvojem.
At European level, great efforts have been made to enhance the synergies between policiesand longer-term sustainability.
• Po reforměspolečné zemědělské politikyse budou podpory udělovat ve prospěch trvaleudržitelného zemědělství; bude zavedena jednotná platba na hospodářství, která bude úplněnebočástečněnezávislá na produkci a bude podmíněna povinností udržovat pozemky v dobrém stavuz hlediska zemědělství i životního prostředí.
• Reform of the common agricultural policy redirecting aid to promote sustainableagriculture, introduction of a single farm payment totally or partly unrelated to production activity and entailing the obligation to keep land in good agricultural and environmentalcondition.
• Přijetí legislativy týkající se zdanění energetických produktů.
• Adoption of the taxation legislation on energy products.
• Komise zavedla nástroj pro posuzování vlivů, kterýse postupnězačne používat u všechhlavních návrhů.
• The Commission has put in place an impact assessment tool that will progressivelybe applied to all major proposals.
Tento nástroj zahrnuje ekonomické, sociální a environmentální analýzy a byl jižpoužit u důležitých legislativních návrhův roce 2003.
The tool, which combines economic, social and environmental analysis, has already been applied to important legislative proposals during 2003.
• Byl použit například při navrhování nového regulačního rámce pro chemické látky.
• The most visible case is the new proposed regulatory framework for chemicals.
Byly přitomanalyzovány sociální a ekonomické dopady a dopady na životní prostředí a provedeny transparentnía rozsáhlé konzultace se všemi zúčastněnými stranami, výsledkem je návrh vyváženého systému,kterýje efektivní z hlediska nákladů.
By analysingpotential economic, social and environmental impacts and by establishing a transparent andbroad consultation with all interested parties during the drafting, a cost-effective and balanced system has been proposed.
• Unie si vyčíslila cíle v oblasti obnovitelných energií(na rok 2010 stanovila pro elektrickou energiiz obnovitelných zdrojůcíl 22 % a pro biologická paliva 5,75 %).
• Finally, the Union has set itself quantified targets for renewable energies(22 % for greenelectricity and 5.75 % for biofuel in 2010).
Analýza současné situace umožňuje rozlišit mezi členskými státy, které si k dnešnímu dni vedou relativnělépe (Dánsko, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko,Švédsko a Spojené království), a státy, které si – podle posledních dostupných údajů
The analysis of the current situation enables a distinction to be made between Member States with relatively better overall achievements to date (Denmark, Luxembourg,the Netherlands, Austria, Sweden and the United Kingdom)and those that — according to the latest data available — are performing relatively poorly (Greece, Spain, Italyand Portugal) (15).
– vedou relativněhůře (Řecko, Španělsko, Itálie a Portugalsko) ( letech provádění Lisabonské strategie je také třeba porovnat pokroky členskýchstátůod roku 1999.
After four years of the Lisbon strategy it is also important to compareprogress of Member States since 1999. Belgium, France and Greece have maderather good progress, while progress in Germany, Luxembourg, Austria and Portugal
Značnýpokrok učinily Belgie, Francie a Řecko, zatímcopokrok Německa, Lucemburska, Rakouska a Portugalska byl značně neuspokojivý (16
16 has been rather disappointing (
Podrobná analýza ukazuje, že všechny členské státy mají problémya že všechny musejí vynaložit větší úsilí.
The detailed analysis indicates more clearly that there are still problems in all Member Statesand that all of them need to make a greatereffort to achieve results.
V příloze 2 je pro každýčlenskýstát uvedeno, jakýučinil pokrok a v jakýchoblastech ještěmusí dokončit reformy.
Annex 2 shows the performance of each Member State in terms of progress made, andin terms of the principal areas in which reforms still need to be completed.
Zdá se, že i částečné zavedení reforem obsažených v Lisabonské strategii přinášívýsledky, pokud jde o cíle stanovené pro zaměstnanost.
Implementation, albeit partially, of the reforms under the Lisbon strategy seems to bestarting to bear fruit as regards employment.
Přestože nebude dosaženoprůběžného cíle pro rok 2005, zůstávají cíle pro míru zaměstnanosti platné zapředpokladu, že v sedmi letech, které zůstávají do roku 2010, bude zaměstnanostrůst stejným tempem jako na konci devadesátých let.
Although the interim goal for 2005 willnot be attained, the employment target remains valid as long as in the seven years remaining until 2010 employment picks up at a similar pace to that at the end of the 1990s.
Španělsku a v menší míře Itálii se od roku 1999 daří udržet relativněrychlé tempo vytváření pracovníchmíst.
Spain,and to a lesser extent Italy, have successfully maintained relatively rapid job creationsince 1999.
Míra zaměstnanosti žen se vyvíjela vcelku příznivě, cožbylo částečnězpůsobeno zlepšením dostupnosti péče o děti.
The rate of employment amongst women has made fairly good progress, partlybecause of the improvement in childcare.
Naopak v případězaměstnanostistarších pracovníkůse zdá, že cíl pro rok 2010 je naprosto nedosažitelný, i kdyžse Finsku, Francii a Nizozemsku podařilo ve srovnání s rokem 1999 zvýšit míruzaměstnanosti této věkové skupiny.
This is not true of the rate of employmentamongst elderly workers where the objective for 2010 is probably out of reach, even though Finland, France and the Netherlands in particular have managed to increase this ratesince 1999.
Rakousko a Portugalsko mají od roku 1999v oblasti zaměstnanosti neuspokojivé výsledky.
Austria and Portugal have recorded disappointing trends in employmentsince 1999.
Produktivitase vyvíjela relativněpříznivěv sektoru informačních a komunikačníchtechnologií, ale její vývoj v sektoru tradičnějších služeb a průmyslu je znepokojivý.Komise provedla analýzy, které ukazují, že v Evropské unii mají na vývojproduktivity výraznývliv čtyři faktory, nebereme-li v úvahu stárnutí pracovnísíly.
As far as productivityis concerned, the trend has been fairly positive in the ICT sectorbut worrying in more traditional services and industries. The Commission’s analyses showthat there are four areas determining productivity trends which have a major influencein the European Union apart from workforce ageing.
Jedná se o úroveňregulace, strukturu finančních trhů, úroveňintegrace trhůs produkty a úroveňinvestic do znalostí.
These are the level of regulation,the structure of financial markets, the level of integration of product markets and the degreeof investment in knowledge.
Je nutné poznamenat, že růst produktivitypráce byl od roku 1999 mimořádněprudkýv Řecku a Irsku, ale spíše neuspokojivýv Itálii a Lucembursku.
Growth in employment productivity has been particularlyrapid in Greece and Ireland since 1999 but disappointing in Italy and Luxembourg overthe same period.
Analýza výše uvedených faktorůukázala, že reformy finančních trhůprobíhajírelativnědobře, integrace trhůs produkty stagnuje a vývoj investic do znalostí jevelice znepokojivý, protože investice nejen nestoupaly jako u našich hlavníchkonkurentů, ale dokonce v posledních třech letech klesaly (přestože od roku 1999v Itálii, Španělsku a Řecku relativněrychle stoupaly investice do podniků).
An analysis of the indicators mentioned above shows that there has been fairly steadyprogress in reforming the financial markets, stagnation in integrating product marketsand, in particular, an alarming trend as regards investment in knowledge, which has notonly not increased at the same pace as our main competitors but has fallen over the pastfew years (although investment in businesses in Italy, Spain and Greece has increasedrelatively quickly since 1999).
16)Viz příloha 1, graf 16.
)See Annex 1, graph 15, which summarises the performances of all the Member States for the 14 struc- tural indicators.
Z analýzy také vyplývá, že v určitých oblastech je nutné energicky provéstintegrované reformní strategie.
The analysis also shows the importance of vigorously implementing integrated reformstrategies in various areas.
Přestože byl v oblasti trvale udržitelného rozvojea lepšího začlenění ohledu naživotního prostředí do činnosti Společenství učiněn určitýpokrok, předevšímlegislativní, tak se Unii stále nedaří využít součinnosti mezi různými politikami,zejména životním prostředím, výzkumem a konkurenceschopností.
Insufficient implementation of the Lisbon strategy could produce significant net costs for Europe: in terms of reduced growth, delayed improvements in employment levels, and a growing gap with some of our large industrial partnersin the fields of education and R & D. Studies and simulations conducted by the Commission conclude that simultaneous and integrated pursuit of these reforms can producean increase in potential growth in the Union in the order of 0.5 to 0.75 of a percentagepoint of GDP within the next five to 10 years. Finally, while some progress, particularly on the legislation front, has been made withregard to sustainable developmentand taking better account of the environment in Community action, the Union is still finding it difficult to capitalise on the synergybetween various policies, especially environment, research and competitiveness.
Stejná tendenceje patrná i v jednotlivých státech, kde byly výsledky neuspokojivé a v některýchpřípadech normy od roku 1999 klesaly.
Atnational level overall performance in preserving the environment has been disappointing, with standards falling in certain instances since 1999.
V oblasti sociální soudržnosti měly relativnědobré výsledky Španělsko a Francie, horší výsledky mělo Portugalsko.
Furthermore, although theprogress made on social cohesion has been fairly good in Spain and France, it has beeninadequate in Portugal.
PRIORITYPROROK2004:ZAMĚŘITSENAINVESTICE,KONKURENCESCHOPNOSTAZAMĚSTNANOST
PRIORITIESIN2004:PLACINGEMPHASISONINVESTMENT,COMPETITIVENESSANDEMPLOYMENT
Unii se ještěnepodařilo dosáhnout všech těchto cílů, především kvůlinedostatečnému provádění reforem členskými státy.
The Union has still not managed to achieve all its objectives, in particular due to Member States’ inadequate implementation of the reforms.
Potenciál Lisabonské strategie spočívá v jejím integrovaném a cíleném přístupuk politikám a reformám, v němžkaždýprvek posiluje další. Pouze tento integrovaný,koordinovanýa synchronizovanýpřístup k reformám může zajistit jejich optimálníprůběh.
The Lisbon strategy’s potential lies in both its integrated and targeted approach as regardsthe policies and reforms to be implemented, with each element reinforcing the others.It is only by adopting this integrated, coordinated and synchronised approach to reformthat the results can be optimised.
Aby Unie pokročila, musí v těchto několika prioritních oblastech jednatdůsledně.
In order to move forward, the Union must thereforeundertake a consistent action on these various priority fronts.
Bilance současné situace by proto měla Unii pomoci k vymezení sektorů, v nichžje nutné udržet tempo reformy, vzhledem k tomu, že se v nich objevily značněpovzbudivé tendence, a sektorů, v nichžje nutno okamžitějednat a zvrátit negativnítendence.
The stock-take of progress made should prompt the Union to pinpoint the sectors inwhich the momentum of reform should be maintained, given a fairly encouragingtrend there, and those requiring urgent action to correct a negative trend.
Předpokladem pokroku je dodržování Paktu o stabilitěa růstuv letech 2004 a 2005,především ze strany členských státůs nadměrným deficitem.
This assumes in particular that progress will be made in complying with the Stabilityand Growth Pactin 2004 and 2005, especially by the Member States carrying excessive deficits.
Evropská strategie zaměstnanostipomáhá členským státům při prováděnístrukturálních reforem trhůpráce.
The European Employment Strategysupports Member States in their efforts to implement structural reforms in their labour markets.
Komise v této souvislosti přijala návrh Společnézprávy o zaměstnanosti, která vycházela z analýzy akčních plánůčlenských státůpro zaměstnanost a do velké míry čerpala z přínosné činnosti Pracovní skupinypro zaměstnanost vedené Wimem Kokem.
In this context the Commission adoptedits draft Joint Employment Report, based on the analysis of Member States’ national actionplans for employment and also drew heavily on the positive contribution of the Employment Task Force headed by Wim Kok.
Podle toho by EU měla nyní klástvětší důraz na sledování reforem členských států.
In this framework, the emphasis at EU levelshould now be on stronger monitoring of Member States’ reforms.
Pro zvýšení produktivity a zaměstnanosti by členské státy a sociální partneři měli provádět Evropskoustrategii zaměstnanosti a měli by se zaměřit hlavněna: zvýšení adaptabilitypracovníkůa podniků; vstup většího množství pracovníkůna trh práce; vyšší a účinnější investice do lidského kapitálu a zajištění účinného provádění reforemlepším výkonem své působnosti.
To boost productivity and employment, Member States and the social partners should implement the European Employment Strategy and give immediate priority to: increasing adaptability ofworkers and enterprises; attracting more people to the labour market; investing more andmore effectively in human capital; ensuring effective implementation of reforms throughbetter governance.
Aby členské státy podpořily rozvoj informačních a komunikačních technologií,musejí definovat a provést národní strategie pro širokopásmové sítě, cožje součást Akčního plánu e-Europe na rok 2005.
In order to sustain development of information and communication technologies the Member States must define and implement national strategies for broadband networks,as part of the e-Europe Action Plan for 2005.
Pokud jde ovnitřní trh, je naprosto nutné dodržet závazky Evropské rady, kterése týkají provádění právních předpisů.
As regards the internal market, it is vital for the commitments made by the European Council on transposition to be complied with.
Platí to i pro velkýpočet řízení kvůlinedodržování povinností.
The same applies to the large number ofinfringement procedures.