natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Získaná čísla jsou 1,2 % pro všechny dospělé (15–64 let) a»2,3 % pro mladé dospělé (15–34 let).
The figures obtained are 1.2¢% for all adults (15–64 years) and 2.3¢% for young adults (15–34 years).
Viz tab. GPS-10 ve»Statistickém věstníku 2010.)
See Table GPS-10 in the 2010 statistical bulletin.)
Viz rámeček „Rizikové faktory startu užívání konopí a»závislosti“.
See the box ‘Risk factors for cannabis initiation and dependence’.
Výroční zpráva za rok 2010: Stav drogové problematiky v Evropě psychoaktivních látek (např. heroinu nebo kokainu).
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe psychoactive substances (e.g. heroin or cocaine).
Rozvoj závislosti na konopí může být také postupnější než u»jiných drog (Wagner a»Anthony, 2002).
The development of cannabis dependence might also be more gradual than that found with some other drugs (Wagner and Anthony, 2002).
Uvádí se, že polovina závislých uživatelů konopí, kteří přestali drogu užívat, tak dokázala učinit bez léčby (Cunningham, 2000).
It has been reported that half of dependent cannabis users who stopped using the drug were able to do so without treatment (Cunningham, 2000).
Někteří uživatelé konopí – především intenzivní uživatelé – však mohou mít problémy, aniž nutně splňují klinická kritéria závislosti (58).
Nonetheless, some cannabis users¢— particularly heavy users¢— can experience problems without necessarily fulfilling the clinical criteria for dependence¢(58).
se zaměřují poradenská centra na mladé uživatele drog (Francie), zatímco v»druhé zemi (Maďarsko) je pachatelům trestné činnosti užívajícím konopí nabízena protidrogová léčba jako alternativa trestu.
In one of the two countries with the largest proportions of cannabis clients, counselling centres target young drug users (France), while in the other (Hungary) cannabis offenders are offered drug treatment as an alternative to punishment.
V»obou těchto zemích má významnou úlohu při odesílání klientů k»léčbě systém trestní justice, avšak členské státy celkově uvádějí, že většina uživatelů konopí, kteří v»Evropě nastupují k»léčbě, tak činí ze svého vlastního popudu.
The criminal justice system plays a substantial role in treatment referral in both of these countries but, overall, Member States report that most cannabis users entering treatment in Europe do it on their own initiative.
Někteří uživatelé také mohou nastoupit protidrogovou léčbu, protože mají jiné, skryté nemoci, například problémy duševního zdraví, a»vhodnou léčbu jinde nemohou najít (Zachrisson a»kol., 2006).
Some users might also enter drug treatment because they have other underlying conditions, such as mental health problems, and cannot find appropriate treatment elsewhere (Zachrisson et al., 2006).
Mnozí klienti užívající konopí uvádějí také užívání alkoholu nebo jiných drog.
Many cannabis clients report the use of alcohol or other drugs.
Podle údajů shromážděných ve 14»zemích 65»% z»nich užívá další drogu, většinou alkohol nebo kokain, a»někteří uvádějí užívání jak alkoholu, tak kokainu (EMCDDA, 2009d).
Based on a data collection in 14 countries, 65¢%¢of¢them take another drug, mostly alcohol or cocaine, and some report the use of both alcohol and cocaine (EMCDDA, 2009d).
Konopí uvádí jako sekundární drogu 24»% všech ambulantně léčených uživatelů drog»(60).
Cannabis is reported as a¢secondary drug by 24¢% of all outpatient drug clients¢(60).
Trendy vpočtu nových žádostí oléčbu drogové závislosti
Trends in new demands for drug treatment
Užívání konopí je spojeno s»příslušností ke zranitelným nebo sociálně znevýhodněným skupinám, jako jsou například žáci předčasně ukončující školní docházku, záškoláci, děti v»ústavní péči, mladiství pachatelé a»mladí lidé žijící v»ekonomicky deprivovaných lokalitách (EMCDDA, 2008c).
Cannabis use has been correlated with membership of a vulnerable or socially disadvantaged group, such as with early school leavers, ‘truants’, children in care institutions, young offenders and young people living in economically deprived neighbourhoods (EMCDDA, 2008c).
Může být rovněž spojeno s»užíváním jiných látek.
It can also be associated with the use of other substances.
Například mladí dospělí (ve věku 15 až 34»let), kteří uváděli časté nebo intenzivní užívání alkoholu v»minulém roce, měli ve srovnání s»běžnou populací dvakrát až šestkrát vyšší pravděpodobnost užívání konopí.
For example, young adults (aged 15–34) who reported frequent or heavy alcohol use in the past year were between two and six times more likely to report the use of cannabis compared to the general population.
A»přestože většina uživatelů konopí jiné nelegální drogy neužívá, je u»nich tato pravděpodobnost vyšší než u»běžné populace.
And, although most cannabis users do not use other illicit drugs, they are more likely to do so than the general population.
Adolescentní uživatelé konopí rovněž uvádějí v»porovnání s»běžnou populací žáků škol ve věku 15 až 16 let dvakrát až třikrát vyšší prevalenci kouření tabáku.
Adolescent cannabis users also report two to three times higher prevalence of tobacco smoking compared to the general 15- to 16-year-old school population.
Někteří uživatelé konopí přistupují k»rizikovějším vzorcům užívání, jako je například užívání konopí s»velmi vysokým obsahem THC nebo ve velkých množstvích a»inhalace z»vodní dýmky („bong“) namísto „jointu“.
Some cannabis users engage in more risky patterns of use, such as using cannabis with very high THC content or in large amounts, and inhaling from a water pipe (‘bong’) instead of a ‘joint’.
Tito uživatelé celkově uvádějí více zdravotních problémů, včetně závislosti (Chabrol a»kol., 2003; Swift a»kol., 1998).
These users generally report more health problems, including dependence (Chabrol et al., 2003; Swift et al., 1998).
V»18 zemích, u»nichž jsou dostupná data, vzrostl v»letech 2003 až 2007 počet uživatelů konopí jako primární drogy mezi osobami poprvé nastupujícími léčbu z»asi 23»000 na 35»000, než v»roce 2008 mírně poklesl na 33»000.
In the 18 countries for which data are available, the number of primary cannabis users among those entering treatment for the first time in their life increased from about 23¢000 to 35¢000 between 2003 and 2007, before slightly decreasing to about 33¢000 in 2008.
Počínaje rokem 2005 a»2006 uvádí 13 zemí pokles v»počtu nových klientů užívajících konopí»(61).
Starting in¢2005 and 2006, 13 countries have reported decreases in new cannabis clients¢(61).
To může být odrazem nedávných sestupných trendů v»užívání konopí, avšak může to mít také souvislost s»naplněním kapacity služeb nebo využíváním jiných služeb (např. primární zdravotní péče a»péče o»duševní zdraví).
This might reflect recent declining trends in cannabis use, but could also be linked with service capacity saturation or use of other services (e.g.¢primary and mental healthcare).
V»Evropě jsou klienty nastupujícími ambulantní léčbu kvůli primárnímu užívání konopí většinou mladí muži, přičemž poměr počtu mužů k»počtu žen je 5:1 a»průměrný věk je 25 let.
Clients entering outpatient treatment for primary cannabis use in Europe are mainly young males, with a male to female ratio of 5:1 and a mean age of 25 years.
Mezi uživateli drog poprvé nastupujícími k»ambulantní léčbě uvádí užívání konopí jako primární drogy 69»% osob ve věku 15–19 let a»83»% osob mladších 15 let (62).
Among drug users entering outpatient treatment for the first time, primary cannabis use is reported by 69¢% of those aged 15–19 years and by 83¢% of those younger than 15¢years¢(62).
V»roce 2008 bylo konopí primární drogou asi ve 21»% případů nastoupení léčby (85»000 klientů) hlášených 27»zeměmi, což z»konopí činí druhou nejčastěji hlášenou drogu po heroinu.
Cannabis was the primary drug in about 21 % of all treatment entries (about 85¢000 clients) reported by 27¢countries in 2008, making it the second most reported drug after heroin.
Uživatelé konopí jako primární drogy představují méně než 5»% počtu osob nastupujících léčbu v»Bulharsku, Estonsku, Litvě, Lucembursku a»Slovinsku a»více než 30»% v»Dánsku, Německu, Francii, Maďarsku a»Nizozemsku, přičemž většina klientů užívajících konopí nastupuje léčbu ambulantně (59).
Primary cannabis users account for less than 5¢% of treatment entrants in Bulgaria, Estonia, Lithuania, Luxembourg and Slovenia, and more than 30¢% in Denmark, Germany, France, Hungary and the Netherlands, with most cannabis clients entering treatment in outpatient settings¢(59).
Tyto rozdíly lze vysvětlit prevalencí užívání konopí, potřebami protidrogové léčby, poskytováním a»organizací léčby nebo postupy odesílání k»léčbě.
These differences may be explained by the prevalence of use of cannabis and other drugs, drug treatment
Celkově je 22»% uživatelů konopí jako primární drogy nastupujících ambulantní léčbu příležitostnými uživateli (nebo konopí neužilo v»měsíci před nastoupením léčby), kteří jsou pravděpodobně často odesláni k»léčbě systémem trestní justice – 11»% užívá konopí jednou týdně nebo méně často, asi 17»% ho užívá dvakrát až šestkrát týdně a»50»% jsou každodenní uživatelé, nejproblematičtější skupina. Mezi zeměmi jsou patrné značné rozdíly.
Overall, 22¢% of primary cannabis users entering outpatient treatment are occasional users (or have not used it the month before entering treatment), probably often referred by the criminal justice system; 11¢% use cannabis weekly or less often; about 17¢% use it two to six times a week; and 50¢% are daily users, the most
V»Maďarsku, Rumunsku a»Chorvatsku je většina klientů užívajících konopí příležitostnými uživateli, zatímco v»Belgii, Bulharsku, Dánsku, Irsku, Španělsku, Francii, na Maltě a»v»Nizozemsku je více než 50»% každodenními uživateli»(63).
In Hungary, Romania and Croatia more than half of cannabis clients are occasional users, while in Belgium, Bulgaria, Denmark, Ireland, Spain, France, Malta and the Netherlands more than 50¢% are daily users¢(63).
užívání drog. Ve studii provedené ve 226 ze všech 274»poradenských center v»roce 2007 bylo 47»% ambulantních pacientů diagnostikováno jako příležitostní uživatelé, kteří nevykazují žádné symptomy závislosti nebo zneužívání, a»asi 30»% z»nich žádné další poradenství nenavštěvovalo (Obradovic, 2009).
274 counselling centres in 2007, 47¢% of outpatients were diagnosed as occasional users showing no symptoms of dependence or abuse, and about 30¢% of these received no further counselling (Obradovic, 2009).
Naproti tomu z»53»% klientů, u»nichž byla na příjmu stanovena diagnóza závislosti nebo zneužívání, bylo 80»% nabídnuto další poradenství a»většina ostatních byla odeslána do center protidrogové léčby.
In contrast, among the 53¢% diagnosed with dependence or abuse at admission, nearly 80¢% were offered further counselling, and most others were referred to treatment centres.
Polovina klientů, kteří absolvovali druhé poradenské sezení, uváděla snížení míry užívání konopí.
Half of the clients attending a second counselling session reported a reduction in their cannabis use.
Častěji se to týkalo uživatelů, kteří vyhledali léčbu sami, a»těch, které k»léčbě doporučila odborná zdravotnická zařízení, přičemž osoby odeslané k»léčbě systémem trestní justice měly vyšší pravděpodobnost, že léčbu po několika sezeních předčasně ukončí.
This was more often the case among self-referred users and those referred by health professionals, while those referred by the criminal justice system were more likely to drop out after a few sessions.
Ve Francii poskytuje síť poradenských center pro mladistvé, která jsou známa též jako konopné kliniky, uživatelům služby s»různou délkou trvání a»přístupy podle závažnosti
Cannabis treatment in Europe covers a wide range of measures, including Internetbased treatment, counselling, structured psychosocial interventions and treatment in residential settings.
Nepříznivé zdravotní důsledky užívání konopí
In France, the network of youth counselling centres, also known as cannabis clinics, provides users with services varying in duration and approach depending on the severity of drug use. In a study carried out in 226 of the
Jako alternativu k»trestnímu stíhání odesílá systém trestní justice v»Maďarsku způsobilé pachatele drogových deliktů do „služby preventivního poradenství“ a»závažnější případy do specializovaných léčebných zařízení.
As an alternative to criminal prosecution, the criminal justice system in Hungary refers eligible drug offenders to a ‘preventive counselling service’, and the more severe cases to specialist treatment facilities.
Uživatelé odeslaní k»léčbě systémem trestní justice – asi 85»% všech klientů užívajících konopí – se musejí zúčastnit protidrogové léčby nebo psychosociálního poradenství nejméně jednou za čtrnáct dní po dobu šesti měsíců, aby získali propouštěcí certifikát.
Users referred by the criminal justice system, about 85¢% of all cannabis clients, must take part in drug treatment or psychosocial counselling at least once a fortnight for six months, to obtain a discharge certificate.
V»opačném případě jim hrozí trestní stíhání.
Otherwise, they may face criminal prosecution.
Nepříznivými zdravotními důsledky spojenými s»užíváním konopí se zabývalo několik nedávných přehledů (EMCDDA, 2008a; Hall a»Degenhardt, 2009).
Several recent reviews have looked into the adverse health effects associated with cannabis use (EMCDDA, 2008a; Hall and Degenhardt, 2009).
Patří k»nim akutní účinky, jako například úzkost, panická reakce a»psychotické symptomy, které často uvádějí osoby užívající drogu poprvé.
These include acute effects such as anxiety, panic reaction and psychotic symptoms, which are often reported by first-time users.
V»několika málo zemích, které je monitorují, jsou tyto účinky důvodem podstatného počtu žádostí o»urgentní příjem v»nemocnicích v»souvislosti s»drogami.
Such effects account for a substantial number of drugrelated hospital emergencies demands in the few countries that monitor them.
Užívání konopí rovněž podle všeho zvyšuje riziko účasti na dopravní nehodě, a»to dvakrát až třikrát (EMCDDA, 2008b).
Cannabis use also appears to increase the risk of being involved in a traffic accident by two to three times (EMCDDA, 2008b).
Německo, Nizozemsko a»Spojené království nabízejí léčbu užívání konopí prostřednictvím internetu, aby umožnili přístup k»léčbě těm uživatelům, kteří se zdráhají vyhledat pomoc v»systému specializované léčby.
Germany, the Netherlands and the United Kingdom offer Internetbased cannabis treatment in order to facilitate treatment access to users who are reluctant to seek help within the specialist drug treatment system.
Léčebné intervence online zahrnují buďto svépomocný program bez kontaktu s»poradci, nebo strukturovaný program s»naplánovanými kontakty (viz EMCDDA, 2009b).
Online treatment interventions include either a self-help programme without contact to counsellors or a structured programme with scheduled contacts (see EMCDDA, 2009b).
V»Nizozemsku se v»současnosti na tomto poli připravuje známka jakosti a»metodické pokyny.
A quality label and guidelines in this field are now being developed in the Netherlands.
Užívání konopí může mít také chronické účinky, které mohou přímo souviset se vzorci užívání (četností a»množstvím).
Cannabis use can also have chronic effects which may be directly linked with the patterns of use (frequency and quantities).
Patří k»nim závislost na konopí, ale také chronická bronchitida a»další respirační onemocnění.
These include cannabis dependence but also chronic bronchitis and other respiratory diseases.
Užívání konopí během těhotenství může snížit porodní hmotnost, avšak nezdá se, že by způsobovalo vrozené vady.
Cannabis use during pregnancy could reduce birth weight, but does not seem to cause birth defects.
Spojitost užívání konopí s»depresí a»sebevraždou dosud není jistá.
The association of cannabis use with depression and suicide is still uncertain.
Pravidelné užívání konopí v»adolescenci může nepříznivě ovlivnit duševní zdraví mladých dospělých, přičemž důkazy svědčí o»zvýšeném riziku psychotických symptomů a»poruch stoupajících s»rostoucí četností užívání (Hall a»Degenhardt, 2009; Moore a»kol., 2007).
Preliminary results, after three months, show a¢significant reduction in cannabis use compared to usual psychoeducation, while the other outcome variables did not differ.
Tato intervence se snaží omezit užívání konopí, zvýšit míru dodržování medikace a»zlepšit vztahy mezi rodiči a»dětmi v»této skupině.
The impact of cannabis on cognitive performance, and its reversibility, remains unclear.
Předběžné výsledky po třech měsících ukazují významný pokles užívání konopí v»porovnání s»obvyklým psychologickým vzděláváním, zatímco ostatní výsledné proměnné se nelišily.
Regular cannabis use in adolescence might adversely affect mental health in young adults, with evidence of an increased risk of psychotic symptoms and disorders that increase with frequency of use (Hall and Degenhardt, 2009; Moore et al., 2007).
Nedávné studie léčby uživatelů konopí
Recent studies on treatment of cannabis users
Zatímco individuální riziko související s»užíváním konopí se jeví jako nižší než u»heroinu nebo kokainu, zdravotní problémy přece jen existují a»v»důsledku vysoké prevalence užívání může být dopad konopí na zdraví veřejnosti významný.
While the individual risk related to cannabis use seems lower than for heroin or cocaine, health problems do exist and, due to high prevalence of use, the impact of cannabis on public health may be significant.
Zvláštní pozornost je třeba věnovat užívání konopí adolescenty a»lidmi s»problémy duševního zdraví.
Particular attention should be given to cannabis use by adolescents and people with mental health problems.
Dalšími důvody k»obavám jsou časté užívání konopí, užívání po delší časové úseky, při řízení nebo jiných potenciálně nebezpečných činnostech.
Frequent cannabis use, use over longer periods and use when driving or during other potentially dangerous activities are other matters of concern.
Účinnost intervencí cílených na uživatele konopí posuzovalo poměrně málo studií (Levin a»Kleber, 2008), bez ohledu na vzestup počtu žádostí o»léčbu.
A recently published randomised controlled trial assessed the effectiveness of motivational interviewing compared
) Viz tab. TDI-18 (část ii) a»TDI-111 (část viii) ve Statistickém věstníku 2010.
) See Tables TDI-18 (part ii) and TDI-111 (part viii) in the 2010 statistical bulletin.
Výroční zpráva za rok 2010: Stav drogové problematiky v Evropě psychosociálních intervencí, avšak výsledky nejsou průkazné.
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe
Zavádění vědy do praxe vprotidrogové léčbě
Putting science into practice in drug treatment to drug information and counselling, and found no significant differences in cannabis use (McCambridge et al., 2008).
Protidrogová léčba mnohdy přijímá vědecky ověřené metody do své klinické praxe pomalu.
Drug treatment has often been slow in adopting scientifically tested methods in its clinical practice.
Příklady tohoto rozporu mezi vědou a»praxí je omezené poskytování substituční léčby závislosti na opiátech v»několika evropských zemích a»ojediněné uplatňování incentivní terapie při léčbě závislosti na kokainu.
The limited provision of opioid substitution treatment in several European countries and the rare use of contingency management for the treatment of cocaine dependence are examples of this gap between science and practice.
K»důvodům, které se nabízejí jako vysvětlení, patří: osobní zaujetí pro určité modely léčby, nedostatečné vyškolení nebo financování, neúčinné šíření poznatků a»nedostatečná organizační připravenost na nové praktické postupy (Miller a»kol., 2006).
Among the reasons put forward to explain this are: individual allegiances to particular treatment models; lack of training or funding; inefficient knowledge dissemination; and lack of organisational readiness and support for new practices (Miller et al., 2006).
Nedávno publikovaná randomizovaná kontrolní studie posuzovala účinnost motivačních rozhovorů v»porovnání s»poskytováním informací o»drogách a»poradenstvím a»nezjistila v»užívání konopí žádné významné rozdíly (McCambridge a»kol., 2008).
Two studies have recently been published on the pharmacotherapy of cannabis dependence, neither of which reported significant results.
Zjistila rovněž, že počet klientů, kteří přestanou užívat konopí, může ovlivnit také sám protidrogový pracovník, což může přenositelnost intervencí omezit.
In the Netherlands, a randomised controlled trial compared the effects of a¢serotonin uptake inhibitor (olanzapine) and a dopamine antagonist (risperidone) on patients with psychotic comorbidity (van Nimwegen et al., 2008).
Evropské studie v»této oblasti posuzují účinnost multidimenzionální rodinné terapie (INCANT), zvyšování motivace, kognitivně-behaviorální terapie a»psychosociálního řešení problémů (CANDIS) a»internetových léčebných programů.
In the United States, a preliminary study compared the effects of an antidepressant (nefazodone), a dopamine uptake inhibitor (sustained release bupropion) and a placebo on use and withdrawal symptoms among cannabis users (Carpenter et¢al., 2009).
K»překonání těchto bariér byla v»Německu nedávno uspořádána konference, která zkoumala přenos projektů experimentální léčby užívání konopí s»důkazy o»účinnosti do klinické praxe (Kipke a»kol., 2009).
To overcome these barriers, a conference was organised recently in Germany to examine the transfer of experimental cannabis treatment projects with evidence of efficacy into clinical practice (Kipke et al., 2009).
Mezi zkoumanými projekty byly „CANDIS“, „Quit the shit“ a » „FreD“, z»nichž všechny byly popsány v»dřívějších publikacích EMCDDA.
The projects reviewed included ‘Candis’, ‘Quit the shit’ and ‘FreD’, all of which have been described in earlier EMCDDA publications.
Konference zjistila, že k»charakteristikám programu, které přenos do klinické praxe usnadňovaly, patří: slučitelnost se stávajícími nabídkami léčby; jasné, strukturované protokoly; semináře pro specialisty a»platformy pro výměnu zkušeností.
The conference found that the programme characteristics that facilitated transfer into clinical practice included: compatibility with existing treatment offers; clear, structured protocols; seminars for specialists; and platforms to exchange experience.
Hlavními zjištěnými překážkami byly problémy v»řízení kooperace, například s»externími partnery (jako je policie) a»nedostatečné financování po experimentálním stádiu.
The main obstacles identified were problems in cooperation management, for example with external partners (such as the police) and lack of funding beyond the experimental stage.
Aspekty přenositelnosti by měly být integrovány do počátečního plánování experimentálních intervencí.
Transferability aspects should be integrated into the initial planning of experimental interventions.
Širší přijetí intervencí se silnými nebo dlouhodobými empirickými důkazy vyžaduje odhodlání všech zainteresovaných stran.
The wider adoption of interventions with strong or long-standing empirical evidence requires the commitment of all stakeholders.
Kapitola 4Amfetaminy, extáze ahalucinogenní látky
Chapter 4Amphetamines, ecstasy and hallucinogenic substances
Amfetaminy (obecný výraz, který zahrnuje jak amfetamin, tak metamfetamin) a»extáze jsou nejběžněji užívanými nezákonnými drogami v»Evropě.
Amphetamines (a generic term that includes both amphetamine and methamphetamine) and ecstasy are among the most commonly used illicit drugs in Europe.
Z»hlediska absolutních čísel je užívání kokainu možná rozšířenější, avšak jeho zeměpisná koncentrace znamená, že v»mnoha zemích jsou druhou nejčastěji užívanou nelegální látkou po konopí buďto extáze, nebo amfetaminy.
In¢terms of the absolute numbers, cocaine use may be higher, but its geographic concentration means that in many countries, after cannabis, the second most commonly used illicit substance is either ecstasy or amphetamines.
Navíc v»některých zemích představuje užívání amfetaminů důležitou součást problému drog, protože se významně podílí na počtu těch, kdo potřebují léčbu.
Moreover, in some countries, use of amphetamines constitutes an important part of the drug problem, accounting for a substantial proportion of those in need of treatment.