natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dále byl spuštěn nový projekt na podporu zavádění
In addition, a new project
Protidrogové strategie a»akční plány jsou nyní nezbytnými nástroji národních protidrogových politik v»Evropě.
Drug strategies and action plans are now core instruments of national drug policies in Europe.
Téměř všech 30 zemí monitorovaných centrem EMCDDA takové koncepční dokumenty přijalo a»pravidelně je obnovuje.
Almost all of the 30¢countries monitored by the EMCDDA have adopted such policy documents, which they renew periodically.
V»roce 2009 přijalo nové protidrogové strategie nebo akční plány sedm evropských zemí (viz tab. 1), přičemž dalších dvanáct nové národní dokumenty protidrogové politiky začátkem roku 2010»připravovalo (5).
In¢2009, new drug strategies or action plans were adopted by seven European countries (see Table 1), while a further 12 were drafting new national drug policy documents in early 2010¢(5).
Úkoly při obnovování dokumentů protidrogové politiky systému forenzního profilování syntetických drog po celé Evropské unii»(3).
Challenges in renewing drug policy documents was launched to support the implementation of an EU-wide system for forensic profiling of synthetic drugs¢(3).
Tím, že poskytuje něco jako „otisky prstů“ drog, může forenzní profilování pomoci vypátrat výrobce drog a»zmapovat distribuční kanály.
By¢providing a kind of ‘fingerprint’ for the drugs, forensic profiling can help trace manufacturers and chart drug distribution channels.
Další aktivity Komise v»oblasti spolupráce s»občanskou společností a»výzkumu souvisejícího s»drogami jsou popsány jinde v»této kapitole.
Other activities by the Commission, regarding collaboration with civil society and drugrelated research, are described elsewhere in this chapter.
První komplexní průběžný přezkum postupu současného protidrogového akčního plánu EU (2009–2012) bude zveřejněn koncem roku 2010.
The¢first comprehensive progress review of the implementation of the current EU drugs action plan (2009–12) will be published in late 2010.
Občanská společnost aprotidrogová politika
Several countries have recently reported a delay in the
Několik zemí v»poslední době hlásilo prodlevu v»obnově svých národních dokumentů protidrogové politiky»(6).
The meeting also considered the future role of the Civil Society Forum on Drugs and renewal of their national drug policy documents¢(6).
Pět zemí, jimž platnost protidrogové strategie nebo akčního plánu vypršela v»prosinci 2008, nemělo o»rok později ještě nové dokumenty přijato (Itálie, Lotyšsko, Litva, Portugalsko, Rumunsko).
Five of the countries whose drug strategy or action plan expired in December 2008 had yet to adopt new documents one year later (Italy, Latvia, Lithuania, Portugal, Romania).
Podobně také další skupina zemí, které skončila platnost dokumentů protidrogové politiky v»roce 2009, je v»daném roce neobnovila.
Similarly, another set of countries with policy documents ending in 2009 had not renewed them during that year.
V»důsledku toho poprvé od poloviny 90.»let 20.»století Evropa zaznamenává pokles počtu zemí s»platnou národní protidrogovou strategií nebo akčním plánem.
As a result, for the first time since the mid-1990s, Europe is seeing a decrease in the number of countries with a valid national drug strategy or action plan.
Tisková zpráva na serveru Europa MEMO/09/548.
Europa press release MEMO/09/548.
SEK (2009) 1090 v»konečném znění.13405/09 CORDROGUE 63.Dalšími dvěma klíčovými zásadami byly spolupráce se třetími zeměmi a»zlepšování výzkumu a»informací. Česká republika, Estonsko, Itálie, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Turecko.Výrazem „národní dokument protidrogové politiky“ se rozumí každý úřední dokument schválený vládou, který definuje obecné zásady a»konkrétní intervence nebo cíle v»oblasti drog, ať je oficiálně prezentován jako protidrogová strategie, akční plán, program, nebo jako jiný politický dokument.
SEC(2009) 1090 final.13405/09 CORDROGUE 63.Improving cooperation with third countries and improving research and information were the two other key principles.Czech Republic, Estonia, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Netherlands, Poland, Portugal, Romania, Slovenia, Turkey.The term ‘national drug-policy document’ means any official document approved by a government that defines general principles and specific interventions or objectives in the field of drugs, where officially represented as a drug strategy, action plan, programme or other policy document.
Výroční zpráva za rok 2010: Stav drogové problematiky v Evropě
Annual report 2010: the state of the drugs problem in Europe
Bude nahrazena strategií proti zneužívání látek zahrnující rovněž alkohol
Will be replaced by a substance misuse strategy also covering alcohol
Národní strategie proti drogám
National strategy on drugs
Bude doplněna akčními plány
Will be complemented by action plans
Národní strategie pro řešení problému drog
National strategy for tackling the drugs problem
Národní protidrogová strategie
National antidrug strategy
Druhý akční plán v rámci národní strategie 2006–2012
Second action plan under the national strategy 2006–12
vzorce užívání více drog zahrnují alkohol (EMCDDA, 2009d).
all patterns of polydrug use include alcohol (EMCDDA, 2009d).
Odborníci v»oblasti prevence, léčby, minimalizace škod a»sociální reintegrace jsou si vědomi toho, že problémy s»drogami a»alkoholem se překrývají, a»snaží se nalézt praktické postupy, které řeší obě otázky současně.
Professionals in the fields of prevention, treatment, harm reduction and social reintegration are familiar with the overlap between drugs and alcohol problems, and have worked towards finding practical solutions that address both issues simultaneously.
Na úrovni politiky je však situace podle všeho složitější»(Muscat, 2008).
At policy level, however, the situation appears to be more complex (Muscat, 2008).
hodnocení stávající nebo nedávno skončené strategie nebo akčního plánu»(7).
First, there is the final evaluation of the existing or recently expired strategy or action plan¢(7).
Ve fázi vývoje nové politiky probíhají konzultace se zainteresovanými stranami a»někdy s»veřejností.
Stakeholders, and sometimes the public, are also consulted during the development phase of the new policy.
Jelikož protidrogové strategie a»akční plány koordinují úlohu jednotlivých vládních resortů, zahrnuje jejich příprava předkládání postupných návrhů různým ministerstvům.
As drug strategies and action plans coordinate the role of various government departments, writing them usually involves the submission of successive drafts to different ministries.
Politické dokumenty musí nakonec schválit vláda nebo parlament.
Finally, the policy documents must be approved by the government or parliament.
Nedávné zprávy nasvědčují tomu, že celý proces může trvat šest měsíců až dva roky.
Recent reports suggest that it can take between six months and two years to complete the whole process.
Naproti tomu časové období platnosti národních dokumentů protidrogové politiky bývá obecně od čtyř do osmi let.
Against this, the time span for national drug policy documents is generally in the range of four to eight years.
To znamená, že má-li proces obnovy proběhnout včas, musí být někdy zahájen krátce po polovině období platnosti nebo přinejmenším několik měsíců před vypršením platnosti stávajícího politického dokumentu.
This implies that the renewal process, in order to be timely, should sometimes be started shortly after mid-term, or at least several months before the expiry of the existing policy document.
Konečná hodnocení však nelze provádět, dokud strategie nebo akční plán nejsou dokončeny, a»možná dokonce ještě déle, dokud se neposoudí jejich dopad s»epidemiologickými a»dalšími údaji.
Final evaluations, however, cannot be performed until the strategy or action plan is finished, and possibly even later, when its impact might be assessed with epidemiological and other data.
Přehled protidrogových strategií a»strategií boje proti alkoholu v»Evropě ukazuje mnoho rozdílných národních situací, mimo jiné: absence jakékoli strategie, strategie pro nelegální drogy, avšak žádná pro alkohol, samostatné strategie pro drogy a»alkohol, dvě propojené strategie a»dokument politiky zabývající se jak nelegálními drogami, tak alkoholem.
A review of both drug strategies and alcohol strategies in Europe shows many different national situations including: no national strategy at all; a strategy for illicit drugs but none for alcohol; separate strategies for drugs and alcohol; two interlinked strategies; and a policy document covering both illicit drugs and alcohol.
Jasný posun k»některému z»těchto modelů není patrný.
There is also no clear shift towards one of these models.
Zatímco mnoho zemí nyní zřejmě přijímá strategii boje proti alkoholu (Evropská komise, 2009b) vedle své protidrogové strategie, jiné země rozšířily rozsah svých dokumentů protidrogové politiky – příkladem je rozhodnutí Irska zahrnout alkohol do nové strategie zneužívání látek.
While many countries now seem to adopt an alcohol strategy (European Commission, 2009b) in addition to their drug strategy, other countries have enlarged the scope of their drug policy document, an example being Ireland’s decision to include alcohol in a new substance misuse strategy.
Evropská unie a»několik evropských zemí se v»nedávné době potýkalo s»úkolem provádět závěrečné hodnocení stávajícího dokumentu protidrogové politiky a»téměř souběžně s»tím navrhovat jeho náhradu.
The European Union and several European countries have recently faced the challenge of performing almost simultaneously both the final evaluation of an existing policy document and the drafting of its replacement.
Protože situace se pravděpodobně bude v»následujících letech opakovat znovu, objevily se návrhy, jak ji v»budoucnu vyřešit jinak.
As the situation is likely to occur again in the coming years, some suggestions have been made to handle it differently in the future.
Jedním z»nich je vložit mezi dva po sobě následující plány nebo strategie přechodný rok věnovaný hodnocení a»obnově politiky.
One is to insert a transitional year between two successive plans or strategies, dedicated to evaluation and policy renewal.
Spojitost mezi protidrogovými strategiemi astrategiemi boje proti alkoholismu
Links between drugs and alcohol strategies
Užívání více látek – souběžné užívání několika látek – je mezi evropskými uživateli drog rozšířené a»téměř všechny
The use of multiple substances¢— polydrug use¢— is widespread among European drug users, and almost
Absence společného evropského modelu a»trendu odráží mnohočetnost problémů, které vlády musí zohlednit během přípravy strategií ohledně užívání látek.
The absence of a shared European model and trend reflects the multiple issues that governments have to consider when drawing up strategies on substance use.
K»důvodům, proč zachovat oddělené strategie, patří potřeba řešit konkrétně problémy související s»alkoholem, které mnohdy mají odlišný rozměr než problémy působené nelegálními drogami, nebo jednoduše uznání právních hranic mezi legálními a»nelegálními drogami.
Reasons for keeping strategies separate include the need to address specifically problems related to alcohol, which are often of a different magnitude to those caused by illicit drugs, or simply acknowledging the legal boundaries between licit and illicit drugs.
Naopak význam užívání alkoholu mezi uživateli nelegálních drog nebo potřeba přijmout v»rámci veřejného zdravotnictví přístupy zaměřené na životní styl a»chování, a»nikoli na jednotlivé látky, volají po kombinované strategii.
Conversely, the importance of alcohol use among illicit drug users or the need to adopt public health approaches focusing on lifestyles and behaviours, and not on individual substances, call for a combined strategy.
Viz rámeček „Hodnocení národních protidrogových strategií a»akčních plánů“.
See the box ‘Evaluating national drug strategies and action plans’.
Kapitola 1: Protidrogové politiky a legislativa související s»drogami a»jsou takto vymezeny v»rozpočtu.
Chapter 1: Policies and laws
Označené výdaje jsou zachyceny v»oficiálních účetních dokumentech.
Evaluating national drug strategies and action plans
Převážnou část veřejných výdajů souvisejících s»drogami však představují výdaje „neoznačené“ – tj. takto nevymezené v»národním rozpočtu.
It is now common practice for European countries to perform a final review or evaluation of their national drug strategy or action plan.
Neoznačené výdaje je nutné odhadovat pomocí»přístupu modelování nákladů.
Usually, the aim is to assess the level of implementation achieved, as well as the changes in the overall drug situation, in order to develop the next strategy or action plan.
Budoucí práce v»této oblasti bude spočívat v»posouzení kvalit různých modelů propojení strategií proti drogám a»alkoholu v»Evropě.
The greater part of drugrelated public expenditure is, however, ‘unlabelled’¢— that is, not identified as such in the national budget.
Veřejné výdaje aspolečenské náklady
Unlabelled expenditure must be estimated by a cost-modelling approach.
Veřejné výdaje vynaložené na všechny aspekty fenoménu drog v»Evropě byly v»roce 2005 odhadovány na 34»miliard EUR (EMCDDA, 2008d).
Assessing the logic, relevance and internal consistency of the policy document is a preliminary evaluation step in some countries.
Tento údaj zahrnuje „označené“ výdaje, které jsou plánovány vládou pro úkoly
Content analysis, sometimes including the development of problem trees or logical frameworks, is used to clarify the policy’s underlying theory and also to identify inconsistencies between objectives, actions and needs.
Údaje za jednotlivé roky jsou k»dispozici pouze pro označené výdaje.
Data for different years are only available for labelled expenditures.
V»roce 2008 uvedlo 22 členských států EU celkové označené výdaje vynaložené na drogovou problematiku ve výši 4,2 miliardy EUR.
In 2008, 22 EU Member States reported a total labelled expenditure on the drugs problem of EUR¢4.2 billion.
V»šestnácti zemích, které poskytly údaje v»roce 2005 i»v»roce 2008, stouply celkové označené veřejné výdaje z»2,10 miliardy EUR na 2,25 miliardy EUR.
For the 16 countries that reported in both 2005 and 2008, total labelled public expenditure rose from EUR¢2.10 billion to EUR¢2.25 billion.
Z»hlediska podílu na hrubém domácím produktu celkové označené výdaje v»devíti zemích poklesly, v»šesti zemích vzrostly a»v»jedné zemi zůstaly beze změny»(8).
As a proportion of gross domestic product, total labelled expenditure decreased in nine countries, increased in six countries and remained unchanged in one country¢(8).
Hodnocení národních protidrogových strategií aakčních plánů
The implementation of the actions foreseen in policy documents is assessed with different methods.
Pro evropské země je nyní běžnou praxí, že provádějí závěrečnou revizi nebo hodnocení své národní protidrogové strategie nebo akčního plánu.
In some countries, data are routinely provided by the institutions responsible for implementation.
Cílem je obvykle posoudit dosaženou úroveň provádění a»také změny v»celkové situaci v»oblasti drog, aby bylo možné vytvořit další strategii nebo akční plán.
In others, service providers or regional authorities are asked to fill in a questionnaire on the level of implementation and, sometimes, about the difficulties encountered.
Veřejné výdaje související s»drogami lze kategorizovat podle systému klasifikace funkcí vlády (Classification of the Functions of Government, COFOG).
Public expenditure related to drugs can be classified according to the international classification of the functions of government (COFOG) system.
Z»celkových označených výdajů kategorizovaných sedmi zeměmi poskytujícími údaje (1,82 miliardy EUR) připadala většina na dvě funkce vlády: zdravotnictví (60»%) a»veřejný pořádek a»bezpečnost (34»%) (tj. policejní složky, soudy, věznice).
Of the total labelled expenditure categorised by seven reporting countries (EUR¢1.82 billion), most came within two government functions: health (60¢%) and public order and safety (34¢%) (that is, police services, law courts, prisons).
Tuto nerovnováhu lze vysvětlit skutečností, že výdaje na veřejný pořádek a»bezpečnost jsou spíše často zahrnovány do širších a»obecnějších programů opatření proti kriminalitě (neoznačené výdaje) (EMCDDA, 2008d).
This imbalance can be explained by the fact that expenditure on public order and safety tends to be embedded in broader and more general programmes of action against crime (unlabelled expenditure) (EMCDDA, 2008d).
V»některých zemích je předběžným hodnotícím krokem posouzení logiky, relevance a»vnitřní konzistentnosti politického dokumentu.
Nevertheless, a review of the drug situation, based on epidemiological indicators and other health or law enforcement data, is generally provided in conjunction with attempts to link some policy elements with observed changes in the drug situation.
K»vyjasnění podkladové teorie dané politiky, ale také ke zjištění nesrovnalostí mezi cíli, opatřeními a»potřebami, slouží obsahová analýza, někdy včetně vytváření stromů problémů nebo logických rámců.
Unfortunately, the analysis rarely includes a European comparison, and this has led to some countries connecting declines in cannabis use to the content of their national drugs policy, while data point to a¢larger international trend.
Společenské náklady užívání drog
Social costs of drug use
V»některých zemích údaje běžně poskytují instituce odpovědné za provádění.
The interpretation of data is one of the key steps of an evaluation.
V»jiných jsou požádáni poskytovatelé služeb nebo regionální úřady o»vyplnění dotazníku o»úrovni provádění a»někdy také o»problémech, s»nimiž se setkávají.
In some countries, this is the sole responsibility of the national drug coordination body, while in others external evaluators, special commissions or expert groups are mandated to take stock of the data, assess the results and formulate recommendations for the next strategy or action plan.
Stanovení společenských nákladů odhaluje částku, která by byla ušetřena, kdyby bylo užívání drog odstraněno, a»vymezuje jednotlivé složky nákladů a»podíl jednotlivých sektorů ve společnosti.
Determining the social cost of drug use reveals the amount that would be saved if drug use were abolished, and identifies the different components of cost and the size of the contribution of each sector in society.
Tyto informace mohou pomoci určit priority financování.
This information can help to determine funding priorities.
Veřejné výdaje představují zlomek společenských nákladů, a»to ve formě přímých nákladů pouze z»pohledu státu jako celku.
Public expenditure is a fraction of social costs, in the form of direct costs only from the general government perspective.
Společenské náklady zahrnují také nepřímé náklady (např. ztrátu produktivity v»důsledku nemocnosti a»úmrtnosti) a»náklady soukromých zainteresovaných stran (např. soukromé zdravotní péče).
Social costs also include indirect costs (e.g. loss of productivity due to morbidity and mortality) and costs from private stakeholders (e.g. private healthcare).
Obtížnost zjišťování dopadů protidrogové strategie na problém drog uznává většina hodnotitelů.
led some countries to develop pragmatic solutions, such as linking separate drugs and alcohol strategies through an overarching public health strategy or through a single national drugs and alcohol coordination body (e.g.¢Portugal).
Rozbor drogové situace na základě epidemiologických ukazatelů a»jiných zdravotních údajů nebo údajů o»prosazování práva však obecně provází snaha nalézt souvislost mezi určitými prvky protidrogové politiky a»sledovanými změnami ve stavu drogové problematiky.
Future work in this area will be to assess the qualities of different models of linking drugs and alcohol strategies in Europe.
Interpretace údajů je jedním z»klíčových kroků hodnocení.
Public expenditure and social costs
Studie společenských nákladů jsou časově náročné a»nákladné.
Social cost studies are time-consuming and expensive.
Z»tohoto důvodu jsou informace o»společenských nákladech užívání drog v»Evropě velmi zřídka dostupné.
For this reason, information on the social costs of drug use in Europe is scarce.
Nedávno byly provedeny odhady společenských nákladů drog pro Finsko a»Spojené království (Skotsko).
Recent estimates of the social costs of drugs have been made for Finland and the United Kingdom (Scotland).
Přímé náklady spojené s»užíváním nelegálních drog a»zneužíváním léčiv ve Finsku byly v»roce 2007 odhadovány v»rozmezí 200 až 300 milionů EUR.
Direct costs related to the use of illicit drugs and misuse of pharmaceuticals in Finland were estimated at between EUR¢200 million and EUR¢300¢million in 2007.
Nepřímé náklady byly v»témže roce odhadovány na 500 až 1»100 milionů EUR.
Indirect costs were estimated between EUR¢500 million and EUR¢1 100 million in the
Viz tab. PPP-10 ve Statistickém věstníku 2010.
See Table PPP-10 in the 2010 statistical bulletin.
Výroční zpráva za rok 2010: Stav drogové problematiky v Evropě zabezpečení, téměř třetinu všech přímých nákladů, po němž následovalo prosazování veřejného pořádku a»bezpečnosti, které představovalo asi čtvrtinu nákladů.
Economic recession and drug problems same year. Social welfare accounted for the largest portion, nearly a third, of all direct costs, followed by the enforcement of public order and safety, which accounted for about a quarter.
Největší část nepřímých nákladů tvořila hodnota ztraceného života v»důsledku předčasné smrti.
The largest portion of indirect costs came from the value of life lost due to premature death.
a»nachlazení i»léků na předpis.
In 2009, the gross domestic product of the EU Member States slumped by 4.0¢%, much more than in earlier crises.
V»několika posledních letech zavedly Česká republika a»Spojené království omezení prodeje léků proti nachlazení obsahujících pseudoefedrin, protože jsou nakupovány k»výrobě nelegálních amfetaminů.
EU labour markets weakened dramatically, with unemployment increasing by one third (from 6.7¢% in 2008) and predicted to reach 11¢% in 2010.
Právní předpisy o»léčivech byly rovněž účinně uplatněny v»Rakousku k»omezení prodeje produktů „spice“, aniž by kriminalizovaly uživatele (EMCDDA, 2009a).
Employment declined substantially: the creation of 9.5 million¢jobs in¢2006–08 is expected to give way to a¢loss of 8.5¢million in 2009–10.
Ve Skotsku činí nejnovější odhad ekonomických a»společenských nákladů zneužívání drog 5,1 miliardy EUR za rok 2006.
In Scotland, the most recent estimate of the economic and social costs of drug misuse is EUR¢5.1 billion in 2006.
Polovina těchto nákladů byla připsána „širším společenským nákladům“, včetně nákladů vzniklých obětem trestné činnosti páchané problémovými uživateli drog a»citového strádání rodin uživatelů drog, kteří v»důsledku užívání drog zemřeli.
Half of these costs were attributed to ‘wider social costs’, including the costs to victims of crime perpetrated by problem drug users and the emotional pain experienced by the families of drug users who have died as a result of their drug use.
Z»celkových společenských a»ekonomických nákladů bylo 96»% připsáno problémovému užívání drog a»4»% rekreačnímu užívání drog.
Of the total social and economic cost, 96¢% was attributed to problem drug use and 4¢% to recreational drug use.
Národní legislativa
National legislation
Protidrogové právní předpisy nabízejí druhý soubor možností, jak látky diferencovat.
The consequences of an economic recession on drug use and drugrelated problems were examined during the 2010¢conference of the International Society for the Study of Drug Policy (ISSDP).
Tyto možnosti mohou být prezentovány v»podobě diferenciační pyramidy (Ballotta a»kol., 2008).
One of the overall findings is that there is a wide set of possible impact mechanisms.
Její základnu tvoří systém rozlišení daný klasifikací podle zákona.
For instance, more unemployed teenagers may sell drugs and thereby increase the availability and use of cannabis among their peers.