natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EU je schopna plně využít tohoto posunu a již aktivně zavádí obnovitelné zdroje energie.
The EU is well placed to take full advantage of this shift, having already been active in installing renewables.
Je domovem předních světových firem v oblasti obnovitelné energie a je zapotřebí, aby svého výhodného postavení využila k zavádění nízkouhlíkových technologií a dalších zlepšení.
It is home to the world leaders in the field of renewable energy and has to use its head start as a spring board into low carbon technologies and further efficiencies.
Klíčovým činitelem při dosahování tohoto cíle je výzkum.
The key factor in realising this goal is research.
Kromě toho může radikální přehodnocení zajistit EU prostředky ke vzpamatování se z hospodářského poklesu pomocí procesu, na který se začíná pohlížet jako na třetí průmyslovou revoluci. Jedná se o rychlý rozvoj zcela nového energetického systému.
This radical reassessment can also provide the EU with a means to lift itself out of the economic downturn by harnessing what is starting to be seen as the third industrial revolution – the rapid development of an entirely new energy system.
Odborníci doporučují hromadný posun k nízkouhlíkové ekonomice: systémy čisté elektrické energie, mnohem nižší spotřeba energie a větší využití obnovitelných zdrojů energie, a to i pro pohánění našich dopravních systémů.
Experts recommend a massive shift towards a low-carbon economy: clean electricity systems, much lower energy consumption and, greater use of renewables, also for powering our transport systems.
Otázkou tedy zůstává, jak může EU přeměnit výzvy plynoucí ze změny klimatu v příležitosti.
So the question is, how can the EU turn the challenges of climate change into an opportunity?
Čistá energie – posílení ekonomiky
Clean energy – invigorating the economy
Již dnes se posun směrem k obnovitelným zdrojům energie v Evropě projevil na vzniku více než 300 000 pracovních míst v tomto odvětví.
Already today the push towards renewable sources of energy in Europe, has created over 300 000 jobs in the sector.
EU povzbuzuje své členské státy, aby kvůli překonání hospodářského poklesu více investovaly do energetické účinnosti, čistých technologií, čisté dopravy, energetických spojení a širokopásmových sítí.
To weather the economic downturn the EU is encouraging its members to invest more in energy efficiency, clean technologies, clean transport, energy connections and broadband networks.
Z finančních prostředků, které se přidělují v rámci politiky soudržnosti, je více než 65% (230 miliard €) vyčleněno na investice do čtyř prioritních oblastí: lidé (pracovní místa), podnikání, infrastruktura a energie, výzkum a inovace.
Of the funding allocated under the Cohesion Policy, more than 65% (€230 billion) is earmarked for investment in four priority areas: people (jobs), business, infrastructure and energy, research and innovation.
Toto zaměření je klíčové, protože uvedené priority přispějí k rychlejšímu oživení, zlepší konkurenceschopnost a pomohou Unii přizpůsobit se nízkouhlíkové ekonomice.
This focus is crucial as these priorities will contribute to a quicker recovery, improve competitiveness and help the Union adapt to a low-carbon economy.
Přizpůsobení se změně klimatu
Adapting to climate change
Nedávno přijatý strategický technologický plán usiluje o koordinaci financování a výzkumu v této oblasti, aby došlo k maximalizaci jejího potenciálu.
A recent Strategic Energy Technology Plan will work to coordinate funding and research in the field to maximise its potential.
Samy státy se již snaží o spolupráci evropského průmyslu a výzkumníků, a to v rámci šesti evropských průmyslových iniciativ v těchto oblastech: větrná energie, sluneční energie a bioenergie, zachycování a ukládání uhlíku, inteligentní rozvodné elektrické sítě a štěpení jádra.
Already public efforts, European industry and researchers are being brought together under six European industrial initiatives: wind, solar, bio energy, carbon capture and storage, smart electricity grids and nuclear fission.
Třebaže byly zavedeny politiky a vyčleněny prostředky na snížení hladiny emisí skleníkových plynů, těchto emisí již bylo vypuštěno tolik, že mají závažný dopad na naše klima.
Although policies and funding are in place to slow down the rate of greenhouse gas emissions, enough have already been released to have a significant impact on our climate.
V dubnu 2009 Komise předložila Bílou knihu o přizpůsobení se změně klimatu, aby zdůraznila, že cesta vpřed vyžaduje omezení zranitelnosti EU vůči dopadům změny klimatu.
In April 2009 the Commission put forward a White Paper on adaptation to climate change to stress the way forward on reducing the EU’s vulnerability to the impacts of climate change.
Jelikož mnohé dopady budou záviset na místních zeměpisných podmínkách, daná opatření pro přizpůsobení se budou muset často provádět na národní nebo regionální úrovni.
Since many of the impacts will be dependent on local geography, the adaptation measures will often have to be carried out nationally or regionally.
Podpora energetické účinnosti a zavádění zelených produktů jsou jedním z klíčových cílů Evropského plánu hospodářské obnovy, který je reakcí EU na hospodářskou krizi a vede nás k tvůrčí ekonomice založené na znalostech.
The most vulnerable regions in the EU are in Southern Europe, the Mediterranean basin, some of the regions at the extreme borders of the EU and the Arctic. Flood plains, glaciers, islands and coastal areas also have to deal with particular problems.
V rámci politiky soudržnosti je 105 miliard € investováno:
Cohesion Policy is investing €105 billion in:
• dovýzkumu,technologieaeko-inovacívčetněfinančních prostředků pro MSP (3 miliardy €),
•eco-innovation, including funding to SMEs for innovative production processes and products (€3 billion);
• a na pomoc všem zemím EU při dosahování souladu s právními předpisy na ochranu životního prostředí (z 54 miliard € bude 28 miliard € věnováno na hospodaření s odpadem a vodní hospodářství).
•and to help all EU countries comply with environmental legislation (€54 billion, €28 billion of which will be spent on waste and water management).
Dodávky energie pro nové století
Energy supplies for a new century
Nemusíme setrvávat v závislosti na energii, kterou jsme využívali v minulosti.
We don’t have to stay locked into a dependency on the energy that powered us in the past.
Město Kistelek v Maďarsku obdrželo téměř 1,6 milionu € (2004–2006) z fondů pro regionální rozvoj na využití geotermické energie.
The town of Kistelek in Hungary received almost €1.6 million (2004–06) from the regional development funds to exploit geothermic energy.
Výsledkem je, že se osmi veřejným institucím dodává geotermální energie za levnější cenu, než by byly dodávky plynu. Projekt kromě toho slouží jako dobrý příklad pro ostatní místní samosprávy, které uvažují o zavedení podobných systémů.
As a result, eight public institutions are supplied with geothermal energy available at a price cheaper than the gas supply, and the project also serves as a good example for other local governments considering the installation of similar systems.
V Brandenburgu, Německo, bylo z regionálního financování vyčleněno téměř 8 milionů € na vybudování továrny pro Odersun, což je společnost, která vyrábí solární články a dodávala tyto články i do olympijského parku v Pekingu.
In Brandenburg, Germany, regional funding put almost €8 million towards building a factory for Odersun, a company which makes solar cells and supplied those which powered Beijing’s Olympic Park.
Společnost se specializuje na tenkovrstvé solární články na měděné pásce.
The company specialises in thin-film solar cells on copper tape.
Svoboda v designu a použití, kterou tento produkt dovoluje, umožnila rozmanitější využití techniky slunečních kolektorů a více aplikací pro sluneční energii.
The freedom of design and application this permits, has enabled the photovoltaics to be used more diversely, allowing more applications for solar power.
Rozumět způsobu předvídání změny klimatu
Understanding how climate change is predicted cooperation' project, part of the 'European Territorial Cooperation' programme for South East Europe (SEE).
Správné informace o pravděpodobném dopadu extrémních povětrnostních vlivů jsou zásadně důležité, máme-li se připravit na jejich důsledky.
This brings together scientists, public servants, NGOs and other interested people to develop a system of flood risk maps for the river’s flood plains and is a clear example of how regional funds can encourage international cooperation.
Naštěstí je výzkum stále sofistikovanější.
Of a total budget of €6.5 million, €5.1 million has come as an ERDF contribution.
Zde je vysvětlení tří scénářů, které se nejběžněji uvádějí: programu Jihovýchodní Evropa (SEE) v rámci cíle „Evropská územní spolupráce“.
Proper information on the likely impact of extreme weather events is vital if we are to prepare for their consequences.
Na programu spolupracují vědci, státní zaměstnanci, nevládní organizace a jiné zainteresované osoby a jejich cílem je vytvořit systém map popisujících rizika záplav v zátopové oblasti řeky.
Fortunately, research is becoming ever more sophisticated.
Program je jasným příkladem toho, jak mohou regionální fondy podnítit mezinárodní spolupráci.
Here is an explanation of the three scenarios most usually referred to:
Do celkového rozpočtu 6,5 milionů € přispěl ERDF částkou 5,1 milionů €.
The A1 scenario is one in which we follow a ‘business as
Dopad změny klimatu na veřejné zdraví je rozsáhlý.
The impact of climate change on public health is wide-ranging.
Existuje několik faktorů, které se dostávají do popředí, všechny však zhoršuje demografický trend směřující ke stárnoucí populaci.
There are several factors which come into play, all of which are exacerbated by the demographic trend towards an aging population.
Scénář A2 je scénářem, s nímž pracuje většina evropských výzkumných pracovníků.
• a world in which we still focus on free trade but work on becoming sustainable – it is a middle of the road scenario.
Za prvé se jedná o případy úmrtí související s horkem.
Firstly heat-related deaths.
Pokud teploty stoupnou o 2 °C, zaznamenáváme 2–3 násobné zvýšení počtu úmrtí v městských oblastech.
If temperatures rise by 2°C, we could see a 2–3 fold increase in deaths in urban areas.
Pokud budeme i nadále trvat na volném obchodu, ale přitom také věnovat určitou pozornost udržitelnosti, potom bychom do roku 2100 mohli zaznamenat zvýšení počtu případů úmrtí způsobených teplem o 100 000 ročně.
If we continue to adhere to free trade but pay some attention to sustainability, then we could be looking at an increase in heat-related deaths of 100 000 a year by 2100.
Započítáme-li do toho snížení počtu úmrtí související se zimou, celkový dopad bude takový, že ročně bude o 86 000 případů úmrtí více.
Factoring in the decrease in coldrelated deaths, the net effect is 86 000 more deaths a year.
Nezbývá, než se přizpůsobit
No choice but to adapt
Do roku 2070 by se počet lidí postižených nesnázemi s vodou mohl pohybovat v rozmezí od 16 do 44 milionů.
By 2070 the number of people affected by water stress could range from 16 to 44 million.
Na začátku 21. století poprvé vidíme, že způsob, jakým využíváme zdroje na Zemi, má zásadní negativní dopad na přírodní cykly. Vodní, dusíkový, kyslíkový a především uhlíkový cyklus ovlivňuje 6 miliard lidí, kteří dnes na planetě žijí.
At the start of the 21st century we are seeing, for the first time, that the way in which we use the earth’s resources is having a fundamental, negative impact on the planet’s physical cycles – the water, nitrogen, oxygen cycles and, above all, the carbon cycle are being affected by the 6 billion people the planet accommodates today.
Změna klimatu bude mít dopad na každého z nás a také na druhy, s nimiž tuto planetu sdílíme.
Climate change will have an impact on each one of us, and also on the species with which we share the planet.
Zde jsou pouhé tři z klíčových oblastí, které dramatickým způsobem ovlivní změna klimatu, a kroky prováděné v rámci EU a regionální politiky, aby se Evropané mohli přizpůsobit těmto dopadům:
Here are just three of the key areas which will be dramatically affected by climate change, and what the EU and Regional Policy is doing to help Europeans adapt to these effects:
Za třetí se jedná o nárůst onemocnění souvisejících s potravinami a zvířaty, které přenášejí nemoci v dříve nepostižených regionech.
Finally, the quality of the healthcare infrastructure, which is imbalanced throughout the EU.
Nemoci, které byly obvykle spojovány s teplejším klimatem severní Afriky nebo většiny jižních částí Evropy, se nyní přesouvají.
Mediterranean Europe has the lowest number of hospital beds per 2 000 inhabitants, and yet it will be the most exposed to the health risks associated with climate change.
Předpokládá se, že změna klimatu povede k významným změnám v oblasti dostupnosti vody v celé Evropě s tím, že zejména v jižní Evropě vzroste nedostatek vody a na většině území kontinentu se zvýší riziko záplav.
Climate change is projected to lead to major changes in water availability across Europe with increasing water scarcity mainly in Southern Europe and a higher risk of floods throughout most of the continent.
Nedostatkem vody již dnes trpí nejméně 11% evropské populace a 17% jejího území.
At least 11% of the European population and 17% of its territory have been affected by water scarcity to date.
Poslední vývojové tendence ukazují na významné zvýšení nedostatku vody v celé Evropě.
Recent trends show a significant increase in water scarcity across Europe.
Od roku 1998 způsobily záplavy v Evropě 700 případů úmrtí, vystěhování přibližně půl milionu lidí a vyžádaly si nejméně 25 miliard € na pojištěných hospodářských ztrátách.
Since 1998 floods in Europe have caused some 700 deaths, the displacement of about half a million people and at least €25 billion in insured economic losses.
Ekonomické náklady na pobřežní záplavy se odhadují na 18 miliard € podle scénáře, v němž dojde ke zvýšení hladiny moře o 50 cm, ale přizpůsobení může značně snížit škody, a to až na 1 miliardu € ročně.
The economic cost of coastal flooding is estimated at €18 billion under a scenario of a 50 cm sea level rise, but adaptation may significantly reduce damages, to €1 billion a year.
Přihlédneme-li ke změně klimatu a jejímu dopadu – teplejší, sušší měsíce – je jasné, že strategie pro přizpůsobení zahrnující zlepšení biologické rozmanitosti regionů jsou naprosto nezbytné.
If you factor in climate change and its impact – hotter, drier months – it becomes evident that adaptation strategies that include enhancement of regions' biodiversity are vitally needed.
Strategie pro přizpůsobení budou záviset na působnosti vnitrostátních a evropských předpisů o vodě společně s otázkou, jak lze vodní hospodářství začlenit do takových politik, jimiž se řídí například zemědělství a energetika.
Adaptation strategies will depend on the scope of national and European water regulations along with how water management can be integrated into other policies such as those directing agriculture and energy.
Krátkodobá opatření musí být začleněna do všech politik o vodě a územním plánování, přičemž EU podpoří sdílení informací a podněty k investicím soukromého i veřejného sektoru.
Short-term measures must be built in to all water and spatial planning policies and the EU will support the sharing of information, incentives to the private sector and public investment.
Součástí přizpůsobení se hrozbě lesních požárů je potřeba zvyšování povědomí o této hrozbě mezi veřejností.
One example of where regional funding is making a real difference on the ground is the Danube Flood Risk 'Transnational
Před jakou hrozbou stojíme?
What are we up against?
Modelové výsledky ukazují, že roční průměrná teplota v Evropě pravděpodobně poroste více než celosvětová průměrná teplota.
Modelling results show that annual mean temperature in Europe is likely to increase more than the global mean temperature.
Předpokládá se, že do konce tohoto století se průměrná roční teplota v Evropě zvýší o 2,5–5,5 °C podle scénáře A2 a o 1–4 °C podle scénáře B2.
Until the end of this century the average annual temperature in Europe is projected to increase by 2.5–5.5 °C for the A2 scenario, and 1–4 °C for the B2 scenario.
V některých regionech může dojít k nižšímu nebo k vyššímu zvýšení teplot než je průměr.
Some regions may experience lower or higher temperature increases than average.
Podle scénáře A2 může ke zvýšení teploty v některých regionech v Evropě dojít jen o 2 °C anebo dokonce o více než 7 °C. Nejvíce postižena bude jižní Evropa a tamní teploty se budou neustále zvyšovat od 3 °C do více než 7 °C s tím, že v létě bude docházet k ještě většímu oteplování.
For the A2 scenario, temperature increase in some regions in Europe may be as low as 2 °C or even higher than 7 °C in the scenarios. Southern Europe will be most affected, with consistent temperature increases between 3 °C and more than 7 °C, with warming even greater in the summer.
Severní Evropa pocítí zvýšení teploty v rozmezí od méně než 2 °C do 4 °C, a to v závislosti na scénáři a regionu, přičemž hlavně zimy budou méně studené.
Northern Europe will experience temperature increases of less than 2 °C and up to 4 °C, depending on the scenario and the region, with mainly winters getting less cold.
Teplotní výkyvy se sníží v zimě, ale zvýší v létě.
Temperature extremes will decrease in the winter, but increase in the summer.
, rozhodnější a transparentnější.
which makes the trading scheme in which industry has to more robust and transparent.
Ve stejném duchu má fungovat i nová směrnice o obnovitelných zdrojích energie, podle které se musí dosáhnout 20% podílu obnovitelných zdrojů energie v celkové energetické spotřebě EU a 10 % podílu pohonných hmot z biopaliv do roku 2020.
Working alongside this is the new Renewable Energy Directive which makes obligations concerning the use of 20% renewables in the EU’s energy mix and 10% of transport fuels from renewable energy sources biofuel by 2020 legally binding.
Do projektu INCENDI se zapojily vysoce rizikové regiony z evropskostředomořské oblasti, aby podpořily zkoušení a zlepšování regionálních politik týkajících se lesních požárů a zformovaly základ pro budoucí politiku ve středomořském měřítku.
development funding, INCENDI brought together high-risk regions from the Euro-Med area to support experimentation and improvement of regional policies regarding forest fires, and to organise the basis for a future policy on a Mediterranean scale.
Co se dělá v praxi
What is being done on the ground
Zatímco tvůrci politiky především stanovují cíle, hledají způsoby jejich dosažení a financování změny, k dosažení skutečného snížení emisí je zapotřebí zásadní změny životního stylu.
While policy-makers lead the way in establishing targets, identifying how to achieve them and financing change, it will take a fundamental shift in lifestyle to truly bring about the reductions we need.
Mnohé evropské hraniční regiony se dohodly na přeshraničních nouzových plánech a na sdílení nákladných hasičských a záchranných zařízení v případě lesních požárů nebo záplav.
Many European border regions have agreed on cross-border emergency plans and on sharing expensive fire-fighting and rescue devices in case of forest fires or flooding.
V tomto procesu sehrály katalyzační úlohu programy INTERREG a Evropská územní spolupráce.
The INTERREG and European Territorial Cooperation programmes have played an important catalytic role in this process.
EU usiluje o snížení emisí
The EU acts to cut back emissions
V celé Evropě lidé pociťují potřebu okamžitého jednání.
All over Europe people are waking up to the need to act now.
Urbanisté vytvářejí „zelená města“, která mohou soutěžit o cenu „Evropské zelené město“.
Urban planners are creating ‘green cities’ recognised by the European Green Capital Award.
Mezi pyšné výherce patří například Stockholm, který se chce zbavit fosilních paliv do roku 2050, a Hamburk, který plánuje snížení svých emisí o 80% také do roku 2050.
Stockholm, which aims to be free of fossil fuels by 2050, and Hamburg, which aims to reduce its emissions by 80% also by 2050, are both proud winners.
Třebaže se musíme vypořádat s dopadem emisí vypuštěných v minulosti, naprosto nezbytné pro nás nyní je snížit jejich současnou hladinu.
While we are having to deal with the effect of past emissions, the imperative is now to reduce current levels.
Hladina emisí je klíčová při zmírňování globálního oteplování a snižování dopadu krizí popsaných výše.
The level of emissions is the key to mitigating global warming and reducing the impact of the crises outlined above.
Na východě Anglie se průřezovým tématem celoregionálního programu pro konkurenceschopnost a zaměstnanost stal „nízkouhlíkový hospodářský růst“.
In the East of England, the theme of ‘Low Carbon Economic Growth’runs through the entire region’s Competitiveness and Employment programme.
Region rozpoznal potenciál tohoto programu dostat se do čela v oblasti designu a inovací.
The region recognises the programme’s potential to be at the forefront of design and innovation.
Zahrnuje rozvoj nových způsobů reagování na naléhavou potřebu snížení emisí, a to od nízkouhlíkových iniciativ přes stimulaci odvětví čistých technologií a obnovitelných zdrojů energie. Z regionálních fondů bylo do tohoto programu investováno 73 milionů €.
It covers the development of new ways to respond to the imperative of lower emissions, from low-carbon initiatives through to the stimulation of clean technology and renewable energy sectors. €73 million has been invested in their programme from regional funds.
Klimaticko-energetický balíček dokládá odhodlanost EU stanovit si ambiciózní cíle pro snižování emisí skleníkových plynů.
The Energy and Climate Change Package demonstrates the EU’s commitment to establishing ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions.
Balíček, který byl schválen v prosinci roku 2008, zavazuje EU ke snížení jejích emisí skleníkových plynů o 20% v porovnání s hladinami z roku 1990; ke zvýšení objemu energie získané z obnovitelných zdrojů z dnešních 8% na 20% a ke zlepšení úrovní energetické účinnosti o 20%, což znamená snížení spotřeby o 13% v porovnání s rokem 2006, a to vše do roku 2020.
The package, agreed in December 2008, sees the EU signing up to a reduction in its greenhouse gas emissions by 20% compared with 1990 levels; increasing the amount of energy derived from renewables from 8% today to 20% and improving energy efficiency levels by 20%, which means reducing consumption by 13% in comparison to 2006 - all by 2020.
Úmluva starostů a primátorů (Covenant of Mayors) dokonce překračuje hranice ambiciózních cílů stanovených v energetickém balíčku.
The Covenant of Mayors intends to go beyond the ambitious targets set out by the Energy Package.
Na 80% obyvatelstva žije ve městech a právě zde se spotřebovává až 80% energie.
80% of the population lives in cities and it is here that up to 80% of the energy is consumed.
Podle této úmluvy sehrávají orgány místní samosprávy ústřední úlohu při zmírňování změny klimatu, a proto se v jejím rámci vytvářejí projekty v průkopnických městech, která usilují o snížení emisí pomocí zvýšené energetické účinnosti a čistější výroby a využívání energie.
Believing that local authorities have a central role to play in mitigating climate change, the Covenant of Mayors creates concrete projects in pioneering cities to reduce emissions through enhanced energy efficiency and cleaner energy production and use.
Města, která se k úmluvě připojí, přistoupí na to, že budou monitorována a že mají povinnost podávat zprávy o pokroku svým kolegům.
Cities which sign up, accept the notion of being monitored and of reporting back to their colleagues on how they are progressing.
Městské úřady od Argentiny až po Ukrajinu pracují na změně způsobu života svých občanů.
From Argentina to Ukraine, urban public bodies are working to change the pattern of their citizens’lives. lives.
Ústředním bodem dohody je uznání skutečnosti, že energetické a klimatické politiky by měly jít ruku v ruce.
Central to the agreement is the recognition that energy and climate change policies should go hand in hand.