natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V několika zemích se vedle alokačních vzorců používají i jiné metody výpočtu výše veřejné dotace, jejichž parametry jsou odlišné od parametrů zahrnovaných do vzorců.
Several countries have introduced funding formulas along with methods for calculating public funding which do not depend on the parameters used in the funding formula.
Patří k nim například zachování stabilní výše dotace z roku na rok (Vlámské společenství v Belgii, Nizozemsko), ohled na minulé výdaje (Dánsko, Itálie, Polsko, Slovinsko, Norsko), případně respektování individuálních finančních potíží, v nichž se některé školy ocitly (Francie).
This may involve preserving the same amount from one year to the next (Flemish Community of Belgium and the Netherlands), considering past costs (Denmark, Italy, Poland, Slovenia and Norway), or responding to the special financial difficulties of certain institutions (France).
Cílem rozdělovacích mechanismů tohoto druhu může být například zajištění stability zdrojů nebo nezávislosti výzkumu (Dánsko, Norsko).
These allocation mechanisms may be used to pursue objectives such as the stability of resources and the freedom of research (Denmark and Norway).
V některých zemích se veřejné prostředky přidělují podle alokačních vzorců, ale vedle toho i na základě výkonových smluv (viz oddíl 3.1.2), které jsou výsledkem vyjednávacího procesu a opírají se spíše o kvalitativní a obecnější cíle než o kvantitativní kritéria používaná v alokačních vzorcích.
In addition to the funding formula, several countries allocate public funding in the framework of performance contracts (see section 3.1.2) which involve a negotiation procedure and are based on more qualitative and general objectives than those included in the formulas.
Dotace získané na základě těchto smluv někdy (například v Rakousku) značně vyrovnávají případné finanční újmy vzniklé aplikací vzorců.
These contracts sometimes counterbalance the impact of the funding formula on the total amount allocated in a significant way, such as in Austria.
Na alokační vzorce se nahlíží jako na nástroj k dosažení větší průhlednosti v přidělování veřejných prostředků, jelikož jejich prostřednictvím jsou disponibilní prostředky rozdělovány mezi jednotlivé instituce objektivně, s vyřazením silných politických tlaků na tento proces.
Funding formulas are regarded as a means of increasing the transparency of public funding by distributing available funds objectively among institutions, and avoiding excessive political pressures.
Prakticky všude jsou součástí vzorců vstupní kritéria charakterizující rozsah činností instituce (5).
Almost everywhere, funding formulas rely on input criteria, which refer to the volume of institutional activity (5).
Tento rozsah lze přibližně vyjádřit množstvím zdrojů (počtem zaměstnanců, zapsaných studentů, objemem platů, kapacitou budov atp.), které má daná vysoká škola pro svou vzdělávací činnost k dispozici.
Institutional activities may be estimated according to the volume of resources (number of staff members, staff salaries, number of students registered, buildings, etc.) available to HEIs for educational provision.
Mnohdy jsou do vzorců zahrnuta také výkonová kritéria vyjadřující výstupy činnosti instituce za předchozí období.
In many cases, the funding formulas also include performance criteria, which are related to the outputs achieved by an institution over a previous period.
To pro vysokou školu působí jako pobídka k efektivnímu hospodaření s prostředky, protože se tím vytváří spojení mezi množstvím přidělených veřejných prostředků a schopností školy využít těchto zdrojů během příslušného období co nejúčelnějším způsobem.
Funding formulas may then offer an incentive for HEIs to better rationalise their resources, because they establish a link between the amount of public funding allocated and the institution’s capacity to use the resources in the most ‘advantageous’ way possible during a given period.
Vstupní kritéria obsažená v alokačních vzorcích používaných k výpočtu výše veřejných dotací na vzdělávání a na provozní výdaje se v jednotlivých zemích liší.
In the funding formulas, the input-related criteria used for teaching and operations grants vary from one country to the next.
Nejobvyklejší, všem společné kritérium, je počet studentů zapsaných v běžném nebo předchozím roce, posuzovaný zvlášť za jednotlivé obory.
The most commonly used criterion is the number of students registered during the previous or current year, weighted according to field of study.
V některých zemích je počet studentů v každé škole oprávněné k podpoře z veřejných zdrojů stanoven předem státními orgány nebo ve spolupráci s nimi.
In some countries, the number of students at each institution eligible for public funding is established beforehand with or by the national authorities.
Jde buď o počet státem financovaných studijních míst v instituci (Bulharsko, Litva, Maďarsko, Rumunsko, Lichtenštejnsko), nebo o počet disponibilních studijních míst, resp. o počet studentů, které lze přijmout s ohledem na cílový počet absolventů stanovený ve smlouvě mezi institucí a veřejným orgánem (Estonsko, Lotyšsko, Finsko).
This corresponds to the number of statefunded study places available at an institution (Bulgaria, Lithuania, Hungary, Romania and Liechtenstein), or to the number of study places to fill or students to enrol in accordance with the number of graduates as stipulated in the contract between the institution and the public authorities (Estonia, Latvia and Finland).
Jiná kritéria než je počet studentů, který do modelu rozdělování prostředků vnáší jistý prvek stability, se uplatňují daleko méně často.
Characteristics other than those related to the number of students, which may sometimes guarantee certain stability in the allocation model, are considered much less often.
Jsou to například proměnné související s výdaji univerzit na nájemné (Finsko), s plošnou výměrou budov (Francie), s lokalizací v hlavním městě (Spojené království – Anglie), s počtem zaměstnanců (Řecko, Francie, Polsko – veřejné školy, Portugalsko), kritéria vyjadřující rozsah vzdělávacích služeb (Francie, Slovensko) a jiná (podrobnější údaje v příloze).
These involve, for example, variables related to rental costs of universities (Finland), the surface area of buildings (France), whether they are located in the capital (United Kingdom – England), the number of staff members (Greece, France, Poland – public institutions – and Portugal), criteria related to educational provision (France and Slovakia), etc. (see annexe for detailed information).
Obr. 3.3: Vstupní kritéria v alokačních vzorcích pro výpočet výše dotací na vzdělávání a provoz, veřejné a státem dotované soukromé vysoké školy, 2006/07
Figure 3.3: Input-related criteria of funding formula used for teaching and operations, public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Počet studentů zapsaných v předchozím nebo běžném roce
Number of students registered the previous or current year
Například ve V l á m ském s po le čenství v Belgii jsou jednotlivým obor ům studia na univerzitě přiděleny koeficienty 1
In the funding formulas, the number of students considered is associated with a unit cost defined per student.
, technické obory a léka řství koeficienty nejvy š ší.
For example, in the Flemish Community of Belgium, study programmes are weighted with a factor of 1, 2 or 3, or a factor of 1, 1.2, 1.4 or 1.6 (in colleges).
ů na vědecké vybavení a složitostí výuky daného
Overall, social science and humanities programmes receive the lowest ranking, and engineering and medicine programmes receive the highest ranking.
V Norsku se výdaje na jednoho studenta váží výší nákladstudijního programu.
In Norway, the cost calculated per student is weighted by the cost of scientific equipment and the complexity in teaching the study programme.
Jednotkové náklady na studenta mají v jednotlivých zemích různý vztah k faktickým nákladům té či oné vysoké školy.
Depending on the country concerned, the unit costs established per student are positioned in various ways with respect to the actual expenditure for each HEI.
Mohou odpovídat faktickým nákladům institucí na konci daného období (Řecko), nebo průměrným nákladům podle celostátních statistických údajů, jak tomu bývá ve většině zemí.
They may be based on the actual expenditure of institutions at the end of a given period (Greece), or correspond to an average cost at national level, based on statistics, as in most countries.
Mohou také odpovídat normativním výdajům na jednoho studenta, stanoveným s ohledem na různé činitele, například na optimální poměr mezi počtem studentů a zaměstnanců či na jiné standardizované ukazatele efektivity, podle nichž se spíše vypočítává, jak vysoké by náklady na jednoho studenta být měly, než jak fakticky nebo v průměru vysoké jsou (6).
They may also correspond to a normative cost per student, which is established by considering various factors such as, for example, optimal student/staff ratios and other standardised efficiency measures used to calculate what the costs per student ought to be, rather than what they are on an actual or average basis (6).
Vypočítávají se tak v Belgii – Francouzském společenství, v Bulharsku, v Rumunsku a v Lichtenštejnsku.
This is the situation in the French Community of Belgium, Bulgaria, Romania and Liechtenstein.
Jednotkové náklady opírající se o celostátní průměr nebo normativně určené mohou působit jako podnět k racionálnějšímu využívání zdrojů.
When unit costs are based on national averages or on normative costs, they may serve as an incentive to rationalise the use of resources.
Přibližně v polovině zemí se k určení výše dotací na vzdělávání a na provoz vysokých škol používá výkonových ukazatelů, které se vztahují k míře studentské úspěšnosti (viz obr. 3.4).
Approximately half of the countries use performance indicators which focus on student success rates, in determining the amount of funding for teaching and operations (see Figure 3.4).
V České republice, v Itálii a v Rakousku ukazatele použité při financování univerzit akcentují mj. dodržení standardní délky studia potřebné k jeho dokončení.
Indicators in the Czech Republic, Italy and Austria (universities) attach special importance to compliance with the standard period of time needed to complete courses.
Některé země k měření studentské úspěšnosti používají (spolu s počtem absolventů) i další ukazatele.
Some countries use other indicators related to student success rates (in addition to the number of graduates for some countries).
V Dánsku, Rakousku a v Lichtenštejnsku se přihlíží k počtu studentů, kteří úspěšně složili zkoušky. Po
In Denmark, Austria and Liechtenstein, the number of students who pass their exams is considered.
(u studentů s plnou studijní zátěží) a v
The number of credits earned by students is considered in Sweden (full-time students) and Norway.
čet Ve čet získaných kreditů se jako ukazatel používá ve Švédsku Spojeném království (v Anglii a Severním Irsku) vzorec k výpočtu výše dotací nebere v úvahu po studentů, nýbrž pouze počet studentů, kteří ukončili ročník, a jejich počet je vážen koeficientem příslušným oboru a typu studia.
In the United Kingdom (England and Northern Ireland), the number of students registered is not considered in the funding formula; only those students who complete their year of study. The number is weighted according to field and type of study.
V Itálii a v Nizozemsku (u vysokých škol profesního zaměření) se výkonnost instituce měří podílem neprospívajících na konci prvního roku, případně počtem studentů, kteří předčasně opouštějí studium.
For institutional performance, Italy and the Netherlands (universities of professional education) consider the failure rate at the end of the first year and the number of students who abandon their studies, respectively.
Ve Vlámském společenství v Belgii, v Irsku (u univerzit) a ve Spojeném království – Skotsku se v současné době výkonová kritéria týkají pouze výzkumu (viz oddíl 3.1.4); ve Vlámském společenství a v Irsku lze však počítat se změnou této praxe.
In the Flemish Community of Belgium, Ireland (universities), and the United Kingdom (Scotland), performance criteria currently focus only on research (see section 3.1.4); however, this is likely to change in the Flemish Community of Belgium and Ireland.
V l á m ském s po le k výpočtu výše celkové dotace určené na vzdělávání a výzkum.
In the Flemish Community of Belgium, in 2008, these performance criteria will be used for the block grant for teaching and research.
V Irsku se počítá se zavedením druhého výkonového kritéria spjatého se standardizací ´nejlepších postupů´ na národní a mezinárodní úrovni a s posílením významu stanovení cílů a hodnocení výsledků.
In Ireland, there are plans to establish a second performance criterion related to the standardisation of national and international ‘best practices’, and to attach greater importance to defining objectives and evaluating results.
Obr. 3.4: Výkonová kritéria zahrnutá do alokačních vzorců pro financování vzdělávání a provozu, veřejné a státem dotované soukromé vysoké školy, 2006/07
Figure 3.4: Performance-related criteria of funding formulas used for teaching and operations, public and governmentdependent private higher education, 2006/07
Ukazatele vázané na úspěšnost studentů n ul l
Indicators related to students’ results n u l l
V Polsku a v Rumunsku se v současnosti používaná výkonová kritéria nezaměřují na studentskou úspěšnost, nýbrž na kvalitu pracovníků a/nebo na řízení školy.
In Lithuania, there are no performance indicators related to teaching in the formula used to calculate the annual state budgetary allocation awarded to HEIs.
V Rumunsku však strategie rozvoje vysokého školství pro období 2002–2010 zahrnuje plány, podle nichž by se při přidělování veřejných dotací mělo brát v úvahu umístění dané univerzity na žebříčku výkonnosti v národním systému klasifikace univerzit.
When calculating public grant amounts for HEIs in Portugal, the findings of evaluations by the National Council for the Evaluation of Higher Education (7) are taken into consideration, along with performance indicators.
V Belgii – Německém jazykovém společenství, dále v Bulharsku, v Řecku a ve Španělsku se probíhající diskuse, zpracovávané strategie a reformy orientují na použití výkonových ukazatelů při výpočtu celkové dotace přidělované vysokým školám.
However, in the framework of the strategy for higher education 20022010 in Romania, there are plans to consider the overall ranking of each university according to its performance in the national system of university classification when determining the allocation of public funding.
V Belgii – N ěmeckém jazykovém s p o le čenství se pro tamější jedinou vysokou školu chystá nový systém financování provozních nákladů, který bude uveden do praxe počínaje rokem 2
In the German-speaking Community of Belgium, Bulgaria, Greece and Spain, ongoing political debates, strategies and reforms focus on the introduction of performance indicators to set the size of block grants for institutions.
P ři určení celkové výše roční dotace pro Autonome Hochschule se bude přihlížet k úsilí, které tato škola od roku 2
Initiatives taken by the Autonome Hochschule since 2005 in the fields of training and research can be taken into account for the annual lump sum.
V Řecku se po nedávném schválení nového univerzitního zákona bude p ři ělsku rozdělování veřejných peněz přihlížet ke kvalitativním výkonovým ukazatelům. Ve
In Greece, with the new university law adopted recently by parliament quality indicators related to institutional performance will be taken into account in distributing public funding.
Š p an sice každé autonomní společenství používá při financování vysokých škol vlastní mechanismus, všechny tyto mechanismy se však opírají o nákladové údaje.
Although the Autonomous Communities in Spain are currently responsible for the somewhat varied mechanisms used to fund HEIs, all such mechanisms are based on costs as a rule.
V národním parlamentu probíhá toho času diskuse o žádoucí úpravě systému financování univerzit, která by měla brát v úvahu i výsledky jejich činnosti.
The national parliament is currently engaged in a debate concerned with amending the system of funding to universities so that it is also based on results.
Jednotlivé země se liší relativním významem, jaký se při určování výše dotací připisuje výstupovým či ´výsledkovým´ ukazatelům.
The relative significance of outcome or ‘results’ indicators in determining grant amounts varies from one country to the next.
V Estonsku závisí celá výše celkové dotace na výkonu, který je ve výkonové smlouvě uzavřené s vysokou školou specifikován počtem absolventů (viz oddíl 3.1.3).
In Estonia, the entire public block grant is defined by performance, as provided for in the institutions’ contracts in terms of the number of graduates (see section 3.1.3).
Ve Spojeném království – Anglii je výkon hlavním ukazatelem použitým v alokačním vzorci.
In the United Kingdom (England), performance is a main factor in the funding formula.
Ve Švédsku závisí na ročních výsledcích studia s plnou zátěží 45 % částky celkové dotace.
In Sweden, 45 % of the block grant is determined by fulltime study results per year.
V Nizozemsku závisí na výkonu 50 % ´vzdělávací´ složky celkové dotace.
In the Netherlands, performance defines 50 % of the ‘educational’ component of the block grant received.
Ve Finsku (od roku 2007) a v Norsku závisí na výkonu vysokých škol přibližně jedna třetina celkové výše dotace.
In Finland (since 2007) and Norway, approximately one third of the funding is defined by performance.
Počínaje rokem 2006 byla v Norsku zvýšena úloha výkonových ukazatelů u části celkové dotace, která je určena pro výzkum.
In Norway, the research component of the block grant became more performance-based in 2006.
V Litvě, v Maďarsku a v Rumunsku závisí na výkonnosti vysokých škol 12 až 20 % celkové dotace na vzdělávání, provoz i výzkum.
In Lithuania, Hungary and Romania, the performance of institutions is considered for 12 % to 20 % of the block grant for teaching and operations as well as research.
V Irsku (univerzity) a v Itálii činí tento podíl 5 % nebo méně.
In Ireland (universities) and Italy, this proportion is 5 % or lower.
V Dánsku a v Rakousku (univerzity) obsahuje vzorec financování pouze výkonové ukazatele, v Rakousku však tento vzorec určuje výši celkové dotace jen zčásti.
In Denmark and Austria (universities), only performance-related indicators are used in the funding formula; however, in Austria, these formulas only partly determine the amount of the block grant.
V Rakousku zahrnuje vzorec i údaje o podílu žen mezi profesory a o jejich podílu mezi absolventy doktorských studijních programů.
7) This body was replaced in autumn 2007 by an agency for the evaluation and accreditation of higher education.
Výkonové smlouvy
Performance contracts
Ve dvanácti zemích je celý obnos přímé veřejné dotace nebo její část určena podmínkami stanovenými ve ´výkonové´ smlouvě mezi státem a danou institucí.
In twelve countries, all or part of the direct public funding for HEIs is awarded in accordance with a ‘performance’ contract concluded between the State and the institution concerned.
Smlouvy tohoto druhu neslouží pouze k rozpočtovým účelům, nýbrž specifikují rovněž strategické cíle jednotlivých vysokých škol.
In addition to the allocation of a budget, these contracts are based on the principle of defining strategic objectives for a particular HEI.
Mohou také sloužit jako nástroj k posouzení, zda instituce svých cílů skutečně dosahují.
They may also represent an instrument for measuring whether institutions actually do achieve their objectives.
Výkonové smlouvy tudíž představují účinný mechanismus, který veřejným orgánům umožňuje usměrňovat strategii dlouhodobého rozvoje vysokých škol.
For the public authorities, therefore, performance contracts represent a powerful mechanism that enables them to guide the institutional strategic policies.
Váha výkonové smlouvy při rozdělování veřejných dotací se v jednotlivých zemích liší.
Countries differ with regard to the importance of the performance contract in the allocation of public funding.
1989), Lucembursku (od roku 2003), Rakousku (od roku 2007), Rumunsku (od roku 1998, revidováno v roce 2006), Finsku (od poloviny 90. let) a o Islandu (od roku 1997).
) (since 1989), Luxembourg (since 2003), Austria (since 2007), Romania (since 1998, revised in 2006), Finland (since the mid 1990s) and Iceland (since 1997).
V Řecku se smlouvy tohoto typu uzavírají teprve od zcela nedávné doby.
In Greece, this type of contract was adopted very recently.
V Dánsku byly výkonové smlouvy zavedeny nedávno a nejsou právně závazné; jsou podmínkou získání veřejné dotace, neovlivňují však její výši.
In Denmark, performance contracts, which were introduced recently and are not legally binding, are a precondition for receiving public funding but do not govern the publicly-allocated amounts.
Francii jsou učitelé v zásadě placeni státem, kryjí veřejné dotace přidělované na základě smluv pouze 1
In France, given the fact that the salaries of teacher researchers are paid essentially by the state, public funding distributed through contractual agreements only covers 10 % to 15 % of university budgets and the situation varies from one university to the next.
5 % univerzitního rozpo čtu, přičemž mezi univerzitami existují v tomto ohledu ů se přiděluje podle vzorce.
The block grant for operational activity is allocated according to a funding formula.
Účelem tohoto opatření je rozdíly. Celková dotace na krytí provozních výdaj zvýšit podíl prostředků přidělovaných na základě kvalitativního posouzení výsledků ve srovnání s prostředky poskytovanými na základě čistě kvantitativních ukazatelů.
The aim of this policy is to reinforce the share of contractual credits attributed based on a qualitative evaluation of results, compared to credits attributed on a purely quantitative basis.
V Rakousku se 80 % celkové dotace přiděluje univerzitě na základě výkonové smlouvy a zbývajících 20 % je vypočteno podle alokačního vzorce.
In Austria, the budget allocated under the performance contract corresponds to 80 % of the block grant for universities, with the remaining 20 % based on a funding formula.
V R um unsku a se veškeré veřejné dotace přidělují na základě každoročně uzavíraných smluv.
In Romania, the annual contract relates to all public grants.
Ve Finsku se na základě výkonových smluv přidělují veškeré veřejné dotace s výjimkou dotací na konkrétní na Islandu výzkumné projekty. Ve Finsku je p řitom 6
In Finland and Iceland, aside from public funding for specific research projects, the agreement on performance covers the remaining public grants.
5 % z celkové částky přidělené na základě smlouvy určeno pro projekty sledující prioritní celonárodní strategické cíle.
Also in Finland, 6.5 % of the amount ratified by the agreement is awarded for projects relevant to national political strategic priorities.
8) Na základě smluv se přiděluje ve Francii převážná část veřejných finančních prostředků pro vysoké školy s výjimkou učitelských platů.
8) In France, contracts concern most of the direct public funding allocated to HEIs, apart from the salaries of teacher researchers.
Ve čtyřech zemích zajišťují výkonové smlouvy pouze malou část z celkového objemu veřejných dotací a používají se spíše při financování konkrétních projektů nebo určitých cílů. V České republice, v Portugalsku a na Slovensku se tyto smlouvy uzavírají na základě výběrových řízení, do nichž se školy přihlašují.
When performance contracts are a main mechanism for the allocation of public funding to HEIs, they contain strategic objectives that the HEIs set themselves as well as national strategic aims (see Chapter 1) which involve a large part of the institutional activities.
Do roku 2010 bude zpracována soustava výkonových ukazatelů a poté se bude alokace finančních prostředků opírat o dosažené výsledky.
In Romania and Iceland, these aims are established separately for each individual institution.
V lá m ském s po le jsou 4 % celkové p římé dotace přidělována na podkladě výkonových čení a reformy obsahu vzdělávání. Počínaje rokem smluv (2
Contracts are established for a period of 3 years in Austria and Finland, 3 to 4 years in Denmark, 4 years in France, 5 years in Iceland and 1 year in Romania.