natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Na vysoké koncentrace ozonu a jemných částic jsou někteří lidé citlivější — nejhůře na přítomnost znečišťujících látek většinou reagují dětí, astmatici a starší lidé, stejně jako osoby sportující v přírodě.
Some people are more vulnerable to high concentrations of ozone and fine particulates than others. The worst effects are generally seen in children, asthmatics and the elderly, as well as those exercising outdoors.
I přes nedávné snížení emisí, jak u prekurzorů ozonu, tak i jemných částic (o 30 %, resp. 36 % v období 1990 až 2001), se odhaduje, že až 45 % obyvatel evropských měst je i nadále vystaveno koncentracím částic přesahujícím limitní hodnoty a až 30 % je vystaveno koncentracím ozónu překračujícím cílové hodnoty pro ochranu lidského zdraví.
Despite recent reductions in emissions of both ozone precursors and fine particulates (by 30 % and 36 % respectively from 1990 to 2001), it is estimated that up to 45 % of Europe's urban population remains exposed to particulate concentrations exceeding limit values and up to 30 % to ozone concentrations above target levels for protecting human health.
Dosavadní snížení emisí bylo dosaženo zejména díky používání katalyzátorů v nových automobilech a zavádění směrnice EU o rozpouštědlech, což vedlo k nižším emisím z průmyslových procesů.
The emission cuts achieved so far have been mainly due to the introduction of catalysts on new cars and to the implementation of the EU solvents directive, which has led to lower emissions from industrial processes.
V současnosti přibývají důkazy o tom, že nepříznivé účinky na lidské zdraví mají i takové koncentrace jemných částic a ozonu, které nedosahují platných limitních hodnot.
There is now growing evidence of adverse health effects from concentrations of fine particulates and ozone at levels below the values currently set to protect health.
V rámci celoevropského procesu Čistý vzduch pro Evropu (35) probíhají diskuse, které mohou vést k přehodnocení a případnému zpřísnění současných limitů.
Discussions are under way within the framework of the EU Clean Air for Europe process (35) that may lead to present limits being reconsidered and eventually tightened.
Návrhy, které vzešly z této diskuse, zahrnují například stanovení dlouhodobých cílů na snižování limitních hodnot do roku 2020, a to jak pro koncentrace znečišťujích látek v ovzduší, tak i pro emise.
Proposals under discussion include se�ing longterm reduction targets for 2020 for both air quality concentrations and pollutant emissions.
Zvažují se rovněž technologická opatření, možnosti řízení poptávky a ekonomické nástroje.
Technology measures, demand management options and economic instruments are also being considered.
Vystavení obyvatel měst znečišťujícím látkám nad úroveň limitů EU
Urban population exposure to pollution levels above EU limit values
Rozptýlené částice**
The European air quality information system
Evropský informační systém pro kvalitu ovzduší Airbase zahrnuje údaje týkající se ozonu, oxidu dusičitého a rozptýlených částic (v současnosti
Airbase includes data for particulates (PM
30 se monitorují částice PM o průměru 10 µm n á znečištění o e v
30 the fraction of particles with a diameter of
(%městsképopulace)
(%ofurbanpopulation)
Čas (roky) obyvatel měst vystaveno koncentracím částic přesahujícím limitní hodnoty EU, a 20–30 % obyvatel měst bylo vystaveno koncentracím ozonu přesahujícím cílové hodnoty EU.
10 µm or less), ozone and nitrogen dioxide. Between 1996 and 2001, 25–45 % of the urban population was exposed to particulateconcentrations in excess of the EU limit value and 20–30 % to ozone concentrations above the EU target value for ozone.
Počet obyvatel měst, u nichž niž je možno provést odhady vystavení znečišťujícím látkám, se zvýšil za stejné období z 51 na 103 milionů.
The urban population for which exposure estimates can be made increased from 51 to 103 million people over the same period.
Rozdíl mezi emisemi prekurzorů ozónu* a hodnotami směrnice o národních emisních stropech neboli hodnotami Gothenburgského protokolu.(Indexové body vzdálenosti mezi emisemi a lineární cílovou hodnotou)
Gap between emissions of ozone precursors* and National Emission Ceilings Directive or Gothenburg protocol targets.(Index points of distance between emissions and linear target path)
Země v roce 2001 dosáhne svých cílů
In 2001 country is on track to meet its target
Země v roce 2001 nedosáhne svých cílů
In 2001 country is not on track to meet its target
Vystavení obyvatel měst koncentracím znečišťujících látek přesahujícím limitní a cílové hodnoty je silně ovlivněno klimatickými podmínkami a v různých částech Evropy se liší.
The exposure of urban populations to pollutant concentrations above limit and target values is strongly influenced by climatic conditions and is not evenly distributed throughout Europe.
Limity pro ozón jsou překračovány zejména v zemích střední a východní Evropy; přípustné
Ozone limits are exceeded mainly in central and southern
50˚ koncentrace rozptýlených částic (PM
European countries; for particulates (PM
10 překračovány zejména v částech Evropy se suchým nebo kontinentálním podnebím. PM je
10 exceedances occur mainly in parts of Europe
40˚ zemích, protože srážky představují nejúčinnější způsob odstranění aerosolových částic z ovzduší.
10 o�en a problem in wet, maritime countries as precipitation is the most effective way of removing aerosol particles from the air.
Koncentrace oxidu dusičitého (NO
Concentrations of nitrogen dioxide (NO
10˚ roční limitní hodnoty jsou zaznamenány téměř
10˚ almost exclusively at urban monitoring stations, especially those near heavy road traffic.
Klimatická změna: Přibývají důkazy vlivu na životní prostředí
Climate change: Growing evidence of impacts
Předpokládá se, že celosvětové i evropské klima se bude v následujících 100 letech nadále měnit.
The climate is projected to continue changing, globally and in Europe, over the next 100 years.
Přibývá důkazů o dopadech klimatické změny na lidské zdraví i ekosystémy, stejně jako na životaschopnost ekonomiky mnoha zemí.
Evidence is growing of climate change's impacts on human and ecosystem health as well as economic viability.
V rámci plnění krátkodobých evropských cílů v oblasti emisí bude nutné podstatně snížit emise skleníkových plynů a provést adaptační opatření, která by negativní dopady klimatických změn zmírnila.
Substantial reductions in emissions of greenhouse gases will be required to ensure that Europe meets its short-term emission targets. Adaptation measures to manage the negative impacts of climate change also need to be put into place.
Boj s klimatickou změnou je jednou z priorit EU v oblasti životního prostředí.
Combating climate change is a key environmental priority for the European Union.
Průměrná teplota v Evropě se za posledních 100 let zvýšila o 0.95 °C a podle nejskeptičtějších odhadů by se mohla teplota vzduchu zvýšit do roku 2100 až o dalších 6.3 °C. Pokud by tento scénář byl naplněn, nebylo by dosaženo záměru EU omezit globální oteplování na 2 °C za 100 let.
The average temperature in Europe has increased by 0.95 °C over the past 100 years and is projected to rise by as much as a further 6.3 °C by 2100.
Hladina moří se rovněž zvyšuje (až o 0.2 m za poslední století) a předpokládá se, že tento trend bude pokračovat.
This contrasts with the European Union's indicative target of limiting the longterm global temperature increase to 2 °C. Sea levels are also rising (by up to 0.2 m over the past century) and are projected to increase further.
Postupující klimatická změna se promítá také do vývoje ledovcových oblastí — s jedinou výjimkou všechny evropské ledovce ustupují (36).
Impacts on glaciers can be seen too, as all of Europe's glacial regions except one are in retreat (36).
Jedním z pravděpodobných projevů klimatické změny je zvýšený výskyt katastrofických událostí spojených s počasím, mezi které patří například záplavy, bouře a sucha, které přinášejí nemalé hospodářské ztráty.
The consequences of climate change include economic losses resulting from weather and climate-related events such as floods, storms and droughts.
Ty měly v Evropě za posledních 20 let výrazně rostoucí trend a v 90. letech dosáhly roční škody způsobené extrémními projevy počasí 10 miliard EUR.
In Europe these losses have increased substantially over the past 20 years to an average of EUR 10 billion in the 1990s.
V průběhu 90. let se v Evropě — ve srovnání s předchozím desetiletím — počet katastrofických událostí způsobených počasím zdvojnásobil, zatímco výskyt ostatních přírodních katastrof, jako např. zemětřesení, zůstal beze změn.
The number of disastrous weather and climate-related events in Europe per year doubled over the 1990s compared with the previous decade, while non-climatic events such as earthquakes remained constant. Four of the five years with the largest economic losses have occurred since 1997.
Dalším projevem klimatické změny je prodloužení délky vegetačního období, v Evropě se jedná za posledních 20 let asi o 10 dní.
Other impacts include an increase of about ten days in the average growing season in Europe over the past 20 years.
Prognózy naznačují, že proti tomuto pozitivnímu vývoji může v některých oblastech působit zvýšené riziko nedostatku vody, což by mohlo vegetaci ohrozit.
However, projections indicate that this positive development may in some areas be counteracted by an increased risk of water shortage, which would harm vegetation.
Navíc mohou změny v délce vegetačního období vyžadovat přijetí adaptačních opatření a změn ve strategiích zemědělství a ochrany přírody.
These changes in growing season length may require adaptation measures and changes in agriculture and nature protection strategies.
V Kjótském protokolu byla cílová hodnota pro snížení emisí skleníkových plynů průmyslových zemí pro období 2008–2012 stanovena jako 5 % pod stavem v roce 1990.
The Kyoto Protocol has set a target of reducing greenhouse gas emissions from industrialised countries to 5 % below 1990 levels by the period 2008–2012.
Nedávná studie potvrzuje předchozí odhady, že pro zmírnění klimatických změn bude v dlouhodobé perspektivě nutné mnohem větší snížení emisí (37).
A recent study confirms previous estimates that to mitigate climate change in the longer term much larger global emission reductions would be needed (37).
Několik členských států Evropské unie stanovilo vlastní cíle.
Several European Union Member States have set indicative targets for substantially cu�ing their emissions.
I když se v Evropě a ostatních regionech podaří emise skleníkových plynů v příštích několika desetiletích podstatně snížit, teplota klimatického systému bude v důsledku zpožděné reakce atmosféry pravděpodobně stoupat ještě v průběhu příštích století.
Even if Europe and other regions substantially reduced their emissions of greenhouse gases over the next few decades the climate system is expected to continue changing over the coming centuries. This is due to the long time delay before emission reduction policies have an effect on greenhouse gas concentrations and, in turn, on the climate.
Proto je vedle snižování emisí stále více třeba se na klimatické změny adaptovat, a to nejen v rozvojových zemích, které jsou nejzranitelnější, ale také v Evropě.
Therefore, in addition to reducing emissions, adaptation to climate change is increasingly needed, not only in developing countries, which are the most vulnerable, but also in Europe.
Léto
Summer at u re
– 0.5 období1961–1990,˚C) v n án í s teplotní m pr ů m ěr em za
Change in te m per
Průměrná globální teplota na Zemi vzrostla za posledních 100 let o 0.7 (± 0.2) °C. a 90. léta byla nejteplejší dekádou 20. století.
Global average temperature has increased by 0.7 (± 0.2) °C over the past 100 years.
Vůbec nejteplejší za sledované období byly roky 1998, 2002 a 2003.
The 1990s were the warmest decade in the observational record, and 1998, 2002 and 2003 the ho�est years.
Nárůst průměrné roční teploty v Evropě dosáhl od roku 1900 0.95 °C a byl tedy vyšší, než je odpovídající hodnota za celý zemský povrch.
Europe has warmed more than the global average, with a 0.95 °C increase since 1900.
Cíl EU omezit globální oteplování na maximálně 2.0 °C v porovnání s hodnotami před průmyslovou revolucí bude pravděpodobně překročen kolem roku 2050.
The EU target of limiting the global temperature rise to no more than 2.0 °C above pre-industrial levels is likely to be exceeded around 2050.
Klimatickou změnu je možné sledovat kromě ročních průměrů teploty vzduchu také teplotami sezónními, respektive délkou určitých sezón.
Impacts of climate change are o�en not determined by the annual average temperature but by seasonal temperature.
Například začátek a konec vegetačního období je určen jarními a podzimními teplotami a změny zimních teplot mají vliv na míru přežití druhů v zimním období.
For example, the start and end of a growing season are determined by spring and autumn temperatures, while changes in winter temperature are important for species' survival rate in winter.
Průměrná změna rozlohy evropských ledovců y le do
Average change in European glaciers
Ledovce ve všech ledovcových oblastech v Evropě s výjimkou Norska ustupují, podobně jako na celém světě.
Glaciers in all European glacial regions except for Norway are in retreat, consistent with the global trend.
Norské pobřežní ledovce se rozšiřují díky zvýšeným zimním sněhovým srážkám.
Norwegian coastal glaciers are expanding due to increased snowfall in winter.
V období 1850 až 1970 ztratily ledovce v evropských Alpách přibližně třetinu své rozlohy a polovinu hmotnosti.
From 1850 to 1970, glaciers in the European Alps lost approximately one third of their area and one half of their mass.
Od roku 1980 ubylo dalších 20–30 % ledu.
Since 1980, another 20–30 % of the remaining ice has been lost.
V současnosti je ústup ledovců rychlejší než za posledních 10 000 let.
Current glacier retreat is now reaching levels exceeding those of the last 10 000 years.
Je velmi pravděpodobné, že tento ústup bude pokračovat.
It is very likely that glacier retreat will continue.
Do roku 2050 pravděpodobně zmizí asi 75 % ledovců ve švýcarských Alpách.
By 2050 about 75 % of the glaciers in the Swiss Alps are likely to disappear.
Za posledních 25 let činí úbytek ledu v Severním ledovém moři zhruba 0.3 % za rok (38).
The extent of Arctic sea ice is also decreasing by about 0.3 % per annum, a trend that has been recorded for the past 25 years (38).
* Specifická čistá hmotnostní rovnováha (kumulativní), tzn. čistá změna je objem ledu vyjádřený jako ekvivalentní množství vody na povrchu ledovce (m3/rok).
* Specific net mass balance (cumulative): i.e. the net change is glacial volume expressed as the equivalent amount of liquid water averaged over the surface of the glacier (m/year).
Změny v délce vegetačního období
Observed changes in growing season length
Průměrné roční vegetační období se ve většině oblastí Evropy prodloužilo za posledních 20 let o zhruba 10 dní a v budoucnu se bude dále prodlužovat.
The average annual growing season in most areas of Europe has increased by about 10 days over the past 20 years and will further lengthen in the future.
Produkce zelené biomasy (jehličí a listí) vzrostla o 12 %, což je ukazatelem zvýšeného růstu rostlin.
Green biomass (needles and leaves) of vegetation increased by 12 %, an indicator of enhanced plant growth.
Tyto pozitivní vlivy může vyvážit zvyšující se riziko nedostatku vody, které by mohlo vegetaci naopak poškodit.
These positive effects of rising temperature on plant growth may be offset by an increased risk of water shortage that would harm vegetation.
Některé plodiny a stromy například potřebují v zimě nízké teploty, aby mohly na jaře vyrazit pupeny.
Some crops and trees need low temperatures in winter to trigger bud bursting in spring.
Tyto druhy již nemohou dále růst v oblastech, kde zimní teploty začínají být příliš vysoké.
These species can no longer grow in areas where winter temperatures are becoming too high.
Prezentovaný datový soubor nepokrývá Francii, Itálii, Španělsko a Portugalsko.
This dataset does not cover France, Italy, Spain or Portugal.
Zdroje dat
Data sources
Zdroje dat a informací
Information sources
Sekretariát OSN, Odbor pro hospodářské a sociální věci, oddělení obyvatelstva
United Nations Secretariat, Population Division of the Department of Economic and Social Affairs
Spotřeba energie a hrubý domácí produkt
Energy consumption and gross domestic product
Roční makroekonomická databáze (Ameco), DG ECFIN, Evropská komise.
Annual macroeconomic database (Ameco), DG ECFIN, European Commission.
Rozloha zastavěných území
Built up land area
Eurostat
Direct material consumption Eurostat
Evropská komise
Rural development spending European Commission
Zemědělství: Dopad na biologickou rozmanitost
Agriculture: Impactingbiodiversity
Evropská rada pro sčítání ptactva (EBCC); Mezinárodní mokřady, mezinárodní sčítání vodního ptactva
European Bird Census Council (EBCC); Wetlands international, international waterbird census
Evropská agentura pro životní prostředí (Eurowaternet)
European Environment Agency (Eurowaternet)
Rada Evropy UNEP/WCMC (Světové centrum pro monitorování ochrany přírody)EEA, CDDA (EEA sběr původních údajů)DG Životní prostředí (Směrnice o přírodních stanovištích a ptácích)
Council of Europe UNEP/WCMC (World Conservation Monitoring Centre)EEA, CDDA (EEA collection of original data)DG Environment (Habitats and Birds Directives)
DG Rybolov, Evropská komise
DG Fisheries, European Commission
Úlovky ryb překračující bezpečné limity
Fish catches outside safe limits
M. Edwards; Nadace Sira Alistera Hardyho pro oceánologii
M. Edwards; Sir Alister Hardy Foundation for Ocean Science
Produkce odpadních obalů
Packaging waste generation DG Environment
DG Životní prostředí
Packaging waste: Still increasing
Odpadní obaly: Stále přibývají
Packaging waste treatment
DG Životní prostředí
DG Environment
Podíl recyklovaných odpadních obalů
Proportion of packaging waste recycled
Předpokládaný postup ke splnění cílů Kjótského protokolu
Projected progress towards UNFCCCKyoto Protocol targets DG Environment (EU GHG Monitoring Mechanism)
UNFCCCDG Životní prostředí (EU GHG mechanismus monitorování)
Sustainable energy: A long way to go
Eurostat,Prognóza PRIMES Evropské komise
Eurostat,European Commission PRIMES projections
Eurostat,Státní technická univerzita v Aténách pro prognózy
Eurostat,National Technical University of Athens for projections
Podíl obnovitelných zdrojů energie na spotřebě elektřiny
Progress with distance related charges for heavy goods vehicles on highways
Eurostat, DG TREN, UNECE, Evropská konference ministrů dopravy (ECMT)
Indicator name in EEA Signals 2004
Doprava: Je třeba plně promítnout náklady do cen
Air pollution: Damaging health in cities
DG Životní prostředí (Rozhodnutí o výměně informací), Airbase Eurostat
Urban population exposure DG Environment (Exchange of Information to pollution levels above EU Decision), Airbase limits Eurostat
UNECE/CLRTAP/EMEPUNFCCCDG Životní prostředí (EU mechanismus monitorování, NEC Směrnice) Eurostat
UNECE/CLRTAP/EMEPUNFCCCDG Environment (EU Monitoring Mechanism, NEC Directive)Eurostat
DG Životní prostředí (Rozhodnutí o výměně informací), Airbase, Eurostat
Urban population exposure: DG Environment (Exchange of Information geographical variations Decision), Airbase, Eurostat
Geografické znázornění rozdílů ve vystavení městských populací znečištění ovzduší
Climate change: Observed temperature Growing evidence trend in Europe
Jednotka výzkumu klimatu, University of East Anglia, Norwich, Spojené království
Climate Research Unit, University of East Anglia, Norwich, UK of impacts
Průměrná změna rozlohy evropských ledovců
Average change in European glaciers
Frauenfelder, 2003 (Světová služba monitorování ledovců)
Frauenfelder, 2003 (World Glacier Monitoring Service)
Změny v délce vegetačního Menzel, 2002období
Observed changes in growing season length
Název indikátoru
Indicator name
Obsažen v základním souboru Pokrytí Nejnoindikátorů zemívější (ano/ne)/(Název)údaje
Link to the Core set of indicators (yes/no)/(Name)
Růst populace
Population growth no
Ano Celková spotřeba energie
2000 projection to 2050 yes Total energy consumption
Srovnání růstu zaměstnanosti a produktivity práce v Evropě, Japonsku a Americe
Comparison of employment nogrowth and labour productivity of Europe, Japan and America
Rozloha zastavěných území Ano Zábor půdy
Built up land area yes Land take
19 zemí
19 countries
2000 (nebo nejnovější dostupné údaje)
2000 (or latest available data) no
Obyvatelstvo měst
Urban population no
Ano Oblast s organickým zemědělstvím
 yes Area under organic farming yes Nutrients in freshwater
12 zemí
12 countries
Koncentrace dusičnanů v řekách
Nitrate concentrations in rivers yes Nutrients in freshwater
24 zemí
24 countries
Ano Označené oblasti
Nitrate concentrations in groundwater yes Designated areas
Množství zooplanktonu
Zooplankton abundance no
Ano Produkce a recyklace odpadních EU-15obalů
Packaging waste generation yes Generation and recycling of packaging waste
Ano Produkce a recyklace odpadních EU-15obalů
Packaging waste treatment yes Generation and recycling of packaging waste
2001 (2002 pro nových 10)
2001 (2002 for New-10)
Ano Celková spotřeba energie
Projected progress towards yes Projections of greenhouse 22 countries Kyoto Protocol targetsgas emissions and removals and policies and measures yes Total energy consumption
Celková spotřeba energie podle typu paliva
Total energy consumption by fuel type*
Podíl obnovitelných zdrojů energie jako na spotřebě elektřiny
Renewable energy sources yes Renewable electricityas a share of electricity consumption*
Růst dopravy a hrubý domácí produkt
Transport: Full cost pricing needed
Emise látek znečišťujících ovzduší z dopravy
Transport emissions of air pollutants yes Greenhouse gas emissions EEA-31and removals,Emissions of acidifying substances,Emissions of ozone precursors,Emissions of primary particulates and secondary particulate precursors
Pokrok v zavádění poplatků Ano Poptávka po osobní dopravě, založených na vzdálenosti Poptávka po nákladní dopravěpro těžkotonážní nákladní vozidla na dálnicích
Progress with distance related charges for heavy goods vehicles on highways yes Passenger transport demand,Freight transport demand
Ano Překračování limitních hodnot kvality ovzduší v městských oblastech
Urban population exposure yes Exceedences of air quality EEA-31to air pollutants above limit limit values in urban areas values: Map of variation between countries ozone precursors
18 zemí
18 countries
Geografické znázornění rozdílů ve vystavení městských populací znečištění ovzduší
Urban population exposure yes Exceedance of air quality to air pollutants above limit limit values in urban areavalues: Map of variation between countries
Pozorované teplotní trendy Ano Globální a evropská teplotav Evropě
Observed temperature trend in Europe yes Global and European temperature
Klimatickáé změnay: Přibývají důkazy vlivu na životní prostředí
Climate change: Growing evidence of impacts
1999 (údaje dostupné pro rok 2003, ale zprůměrované za 5 let)
1999 (data available for 2003 but averaged over 5 years) no
Vybrané země
Selected countries no
Změny v délce vegetačního Neobdobí
Observed changes in growing season length
Hvězdičky: = vysoká, = střední a = nízká kvalita
Stars: =high, =medium and =low quality
Další literatura
Further reading
Všechny datové soubory použité v této zprávě jsou obsaženy v excelovém souboru 'Datové soubory pro Signály 2004', který je možné stáhnout z adresáře Signály EEA 2004 na adrese hB p://reports.eea.eu.int/
All the data used in this report can be found in the associated excel file 'Data for Signals 2004' downloadable from the EEA Signals 2004 directory at h�p://reports.eea.eu.int/
Příslušné indikátorové listy je možno stáhnout na adrese hB p://themes.eea.eu.int/indicators/
The thematic factsheets can be downloaded from h�p://themes.eea.eu.int/indicators/
Definice použitých termínů jsou k dispozici ve vícejazyčném glosáři životního prostředí EEA na adrese hB p://glossary.eea.eu.int/EEAGlossary/
Definitions of terms can be found in the EEA multilingual environmental glossary at h�p://glossary.eea.eu.int/EEAGlossary/
Zprávy EEA
EEA reports