natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zpráva z roku 2010 nazvaná„Posouzení biologické rozmanitosti v Evropě“ zkoumá stav a vývoj biologické rozmanitosti v Evropě.
Assessing biodiversity in Europe – the 2010 report examines biodiversity status and trends in Europe.
Tato zpráva posuzuje hlavní politické nástroje používané v EU a zkoumá dopad průřezových odvětví, jako je cestovní ruch a územní plánování.
It considers the main policy instruments being applied in the EU and looks at the impact of cross-cutting issues such as tourism and urban planning.
Používá ukazatele SEBI pro rok 2010 a další národní a regionální údaje.
It uses SEBI 2010 indicators and other national and regional data.
Více informací http://www.eea.europa.eu/publications
Find out more http://www.eea.europa.eu/publications
ZJIŠŤOVÁNÍ INFORMACÍ O BIOLOGICKÉ ROZMANITOSTI NA ZÁKLADĚ ŽIVÝCH ZDROJŮ
A LIVING RESOURCE FOR BIODIVERSITY INFORMATION
Evropský informační systém pro biologickou rozmanitost (BISE) je jediným kontaktním místem pro údaje a informace o biologické rozmanitosti v EU.
Life on earth is rich, complex and… amazing. It is an enormously varied web of interconnected ecosystems, a web called biodiversity.
Shromažďuje údaje a čísla o biologické rozmanitosti a ekosystémových službách a odkazuje na související politiky, centra pro údaje o životním prostředí, posouzení a výsledky výzkumů z různých zdrojů.
We humans are part of it, and we depend on all the other parts of our survival. But the web is starting to tear, mainly because of human activities.
Je vyvíjen za účelem posílení znalostní základny a na podporu rozhodování o biologické rozmanitosti.
And we are losing Earth’s countless treasures at an alarming rate.
Informační systém BISE je vaším zdrojem informací o biologické rozmanitosti v Evropě: www.biodiversity.europa.eu
BISE is your gateway to information on European biodiversity www.biodiversity.europa.eu
Přeji si zdarma odebírat čtvrtletník Život tn ní proossttř ře ed dí pprro Evropannyy v bulharštině ve španělštině v češtině v němčině v estonštině v řečtině v angličtině ve francouzštině v italštině v litevštině v polštině v portugalštině v rumunštině
In Bulgarian In Spanish In Czech In German In Estonian In Greek In English In French In Italian In Lithuanian In Polish In Portuguese In Romanian
PŘÍLOHA ZELENÝ TÝDEN 2010 magazín generálního ředitelství pro životní prostředí
GREEN WEEK SUPPLEMENT 2010
Biologická rozmanitost – životnědůležitá cesta
Biodiversity –our lifeline
Letošní Zelený týden zdůraznil důležitost biologické rozmanitosti v našem životě a drastické důsledky, jimž budeme čelit, pokud nedokážeme zabránit její ztrátě.V průběhu čtyř dnů se tato otázka zkoumala z různých úhlů v rámci veřejných zasedání a doprovodných akcí, analyzovaly se neúspěchy a uváděly příklady úspěchů.
This year’s Green Week, which ran from 14 June 2010, highlighted the importance of biodiversity in our lives and thedrastic consequences we face ifwe fail to prevent its loss. Over the course of four days, public sessions and side events explored the issue from numerous angles, with failures analysed and success stories shared.
Zaznělo několik jasných poselství. Jakmile bude biologická rozmanitost ztracena, už ji nebude možno nahradit.
Some clear messages came through.
Jak řekl předseda Evropské komise José Manuel Barroso:„Je to náš svět, o který přicházíme.
As European Commission President José Manuel Barroso said:‘It is our world to lose.
Proto musíme být opatrní, neboť přetneme-li tuto čáru života, jiná už nebude.“
So we had better be careful, because if we cut this lifeline there won’t be another.’
Mnozí vyzývali k rozvoji bádání, jež by podpořilo skvělou práci realizovanou v rámci studie TEEB (Ekonomika ekosystémů a biodiverzity) a ukázalo by hodnotu služeb poskytovaných přírodou.
There were strong calls for more research, alongside the excellent work being carried out by The Economics of Ecosystems and Biodiversity study, into the value of the services that nature provides.
K jeho odebírání se můžete přihlásit prostřednictvím formuláře uvnitř tištěné verze nebo on-line na ec.europa. eu/environment/mailingregistration/main/mailing_reg.cfm Šéfredaktor: Róbert Konrád Koordinátor: Jonathan Murphy Více informací vám poskytne komunikační oddělení:ec.europa.eu/environment/env-informa/Informace a dokumenty: ec.europa.eu/environment/env-informa/Webové stránky Životního prostředí pro Evropany:ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
You can subscribe using the form inside the magazine or online at ec.europa.eu/environment/mailingregistration/ main/mailing_reg.cfm Editor-in-chief: Róbert Konrád Co-ordinator: Jonathan Murphy For more information, please contact the Communication Unit:ec.europa.eu/environment/env-informa/Information and documents: ec.europa.eu/environment/env-informa/Environment for Europeans website:ec.europa.eu/environment/news/efe/index.htm
Je třeba vynaložit větší úsilí na to, aby se do ochrany biologické rozmanitosti zapojil soukromý sektor, protože má energii, nápady a finance a není možné vše dále hradit z veřejných zdrojů, zejména v době hospodářské krize.
Greater efforts are needed to involve the private sector in taking care of biodiversity since it has the energy, ideas and finance, and the burden cannot fall entirely on the public purse, particularly in these difficult economic times.
Zásadní je také zvyšování veřejného povědomí, neboť pojem biologické rozmanitosti může být obtížněji srozumitelný než změna klimatu, která s sebou přináší viditelné důsledky. Bylo však dosaženo pokroku.
Raising public awareness is crucial, as biodiversity can be aharder concept to grasp compared with the visibleconse-quences of climate change.
Před třemi lety dvě třetiny Evropanů nevěděly, co je to biologická rozmanitost, zatímco dnes dvě třetiny evropské populace význam tohoto pojmu znají.
But progress is being made: threeyears ago, biodiversity meant nothing to two-thirds of Europeans; today, two-thirds do know what it means.
03 Výzvy a budoucí směry
03 Challenges and future directions
04 Jak si dnes stojí svět?
04 Where does the world stand today?
05 Co jsme mohli udělat jinak?
05 What could have been done differently?
06 Pohled na ekonomiku a hodnotu biologické rozmanitosti
06 Exploring the economics and value of biodiversity
Musíme ještě ujít kus cesty, než si biodiverzita získá mezi tvůrci politik a veřejností stejnou míru pozornosti jako změna klimatu, ale vzájemná provázanost těchto dvou otázek je vnímána čím dál zřetelněji.To je poselství, které musíme dál předávat ve chvíli, kdy se snažíme posunout biologickou rozmanitost mezi vysoké priority politické agendy, a těšíme se v říjnu v Nagoji na mezinárodní jednání o novém globálním plánu pro biodiverzitu.
There is still some way to go before biodiversity attracts the same degree of attention as climate change among policy makers and the public, but the linkages between the two are increasingly perceived. This is a message that we must continue to deliver as we push biodiversity loss higher up the political agenda, and we look forward to the international negotiations in Nagoya in October on a new global plan for biodiversity.
08 Ochrana biologické rozmanitosti evropských sladkých vod
08 Protecting Europe’s freshwater biodiversity
Životopisy přednášejících i jejich příspěvky, videa a stovky fotografií z konference jsou dostupné na http://ec.europa.eu/greenweek
Speakers’biographies and presentations, videos of the sessions and hundreds of pictures are available at http://ec.europa.eu/greenweek
09 Nová legislativa na ochranu evropských oceánů
09 New legislation to protect Europe’s oceans
12 Zemědělci – ochránci krajiny?
12 Farmers – the custodians of the countryside?
13 Stravovací návyky a ztráta biotopů
13 Eating habits and habitat loss
14 Změna klimatu a biologická rozmanitost
14 Climate change and biodiversity
15 Rozvoj zelené infrastruktury
15 Developing green infrastructure
Vytištěno na recyklovaném papíře vyznamenaném ekoznačkou EU pro grafický papír (ec.europa.eu/environment/ecolabel)
NOTICENeither the European Commission nor any person acting on its behalf may be heldresponsible for the use to which information in this publication may be put, orfor any errors which, despite careful preparation and checking, may appear.
16 Výstava a doprovodné akce
16 Exhibition and side events
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2010ISSN 1831-5763© Evropská unie, 2010Reprodukce je povolena pod podmínkou uvedení zdroje.Reprodukce fotografií je zakázána.Printed in Belgium
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2010ISSN 1563-4183© European Union, 2010Reproduction of the text is permitted provided the source is acknowledged. Reproduction of the photographs is prohibited.Printed in Belgium
TVýzvy a budoucí směry
TChallenges and future directions
EU se nepodařilo dosáhnout cíle, který spočíval v zastavení ztráty biologické rozmanitosti do roku 2010.
The EU failed to achieve its target of halting biodiversity loss by 2010.
Úspěch tohoto boje důležitého pro budoucnost částečně závisí na účinném informování. Je třeba upozornit politiky i širokou veřejnost na rizika spojená se ztrátou biologické rozmanitosti a zdůraznit skutečnou ekonomickou hodnotu zdravých ekosystémů.
Part of thebattle for the future lies in effective information: getting across the dangers ofbiodiversity loss and communicating the true economic value of healthy ecosystems to decision makers and to the general public.
Projekty jako TEEB – řada zpráv o ekonomice ekosystémů a biodiverzity – upozorňují na rostoucí náklady způsobené ztrátou biologické rozmanitosti a degradací ekosystémů.
Projects such as TEEB – a series of reports on The Economics of Ecosystems and Biodiversity – highlight the growing cost of biodiversity loss and ecosystem degradation.
„Další neplnění našich cílů v oblasti biologické rozmanitosti povede ke katastrofě.
‘Continued failure to meet our goals in biodiversity will be catastrophic.
Nemůžeme si dál namlouvat, že toho děláme dost,“ řekl evropský komisař pro životní prostředí Janez Potočnik na zahájení konference Zelený týden v Bruselu.
We can’t keep deluding ourselves that we are doing enough,’said Janez Potočnik, European Commissioner for the Environment, opening the Green Week conference in Brussels.
Hodnota toho, co příroda poskytuje lidstvu, není nulová, zdůraznil Sukhdev.
The value of what nature delivers to humanity is not zero, Sukhdev stressed.
Cílem projektu TEEB je poukázat na globální ekonomický přínos biodiverzity, upozornit na náklady vyplývající ze ztráty biodiverzity a využít odborných znalostí z oblasti vědy, ekonomiky a politiky za účelem uskutečnění konkrétních akcí, které nám umožní pokročit vpřed.
The aim ofthe TEEB project is to draw attention to the global economic benefits of biodiversity, highlight the costs of diminished biodiversity, and draw together expertise from sciences, economics and policy to enable practical actions to move us forward.
„Musíme se otevřeně podívat na výhody, které biologická rozmanitost přináší, na současné tlaky a možné způsoby, jak zastavit probíhající proces ztráty.
‘Continued failure to meet our goals in biodiversity will be catastrophic.
„Další neplnění našich cílů v oblasti biologické rozma- nitosti povede ke katastrofě.”
The Commissioner explained that EU policies on water, air, soil, chemicals and emissions all impact on biodiversity directly.
Předseda Mezinárodní unie pro ochranu přírody (IUCN) Ašok Khosla (Ashok Khosla) tuto analýzu podpořil a prohlásil, že biologická rozmanitost přispívá ke všemu, co děláme.
Ashok Khosla, President of the International Union for Conservation of Nature (IUCN) supported this analysis and stated that biodiversity subsidises everything we do.
Jako příklad uvedl opylování, jehož ekonomický přínos lze podle odhadů vyčíslit na 1,3 miliardy dolarů.
The value of pollination, he pointed out to illustrate the point, is estimated to be worth around USD 1.3 billion.
35 procent našich potravin je totiž podle jeho slov vyrobeno z opylených plodin.
Indeed 35 percent ofour food comes from pollinated products, he said.
Janez Potočnik, evropský komisař pro životní prostředí
European Commissioner forthe Environment
Vždy bychom měli trvat na tom, aby naše návrhy stály na solidním vědeckém základě,“ zdůraznil.„To je klíčem k naší důvěryhodnosti a mělo by to být i klíčem k našemu úspěchu.“
‘We should always insist on a sound science base in our proposals,’he stressed.‘This is akey to our credibility and should become akey to our success.’
Profesorka Jacqueline McGlade, výkonná ředitelka Evropské agentury pro životní prostředí, poukázala na to, jak je důležité mít pevný referenční bod či srovnávací ukazatele, abychom mohli posoudit, zda v tomto boji vyhráváme.
Professor Jacqueline McGlade, Executive Director of the European Environment Agency, stressed the importance of having asolid reference point or baseline to know that the battle is being won.
Vedoucí studie TEEB a zvláštní poradce pro iniciativu Zelená ekonomika Programu OSN pro životní prostředí Pavan Sukhdev rovněž potvrdil, že bez solidních vědeckých faktů nelze zvítězit v politické diskusi.
Pavan Sukhdev, TEEB study leader and Special Advisor to the United Nations Environment Programme’s Green Economy Initiative, repeated the need to have solid facts to win the political argument.
Uzavřela slovy, že další výzvou je převést všechny dostupné poznatky a informace o biologické rozmanitosti do běžného jazyka, abychom přiměli jednotlivce i společenství k jednání.
A further challenge is to translate all the knowledge and information available about biodiversity into everyday language to mobilise communities and individuals totake action, she concluded.
„Ekonomika je dnes v politice dorozumívacím prostředkem.
‘Economics today is the currency of policy.
Jsme ve fázi, kdy je nutno argumentovat ekonomicky.Vždy je to něco za něco.
We are at a stage where you will be asked foreconomic justifications.
Od ekonomiky se prostě neodpoutáme.“
We cannot get away from the economics.’
Evropský informační systém pro biologickou rozmanitost (BISE), který byl spuštěn na konferenci Zelený týden (viz rámeček), bude shromažďovat údaje, informace a poznatky o biologické rozmanitosti. Ty budou využity při tvorbě ukazatelů a hodnocení, abychom si mohli udělat mnohem lepší představu o ekosystémech a ekosystémových službách, řekla profesorka McGlade.
The Biodiversity Information System for Europe (BISE) that was launched at the Green Week conference (see box p.16) will gather data, information and knowledge on biodiversity to help produce indicators and assessments and a much better picture ofecosystems and ecosystem services, sheexplained.
TJak si dnes stojí svět?
TWhere does the world stand today?
Světu se nepodařilo stabilizovat či podstatně omezit úroveň ztráty biologické rozmanitosti.
The world has failed to stabilise or significantly reduce the level of biodiversity loss.
V některých regionech by další ztráta mohla být nezvratná.
In some regions further decline could be irreversible.
Pomocí programů jako Natura 2000 bylo dosaženo úspěchu, nicméně tlaky nabiodiver-zitu neustále rostou a je nutno prováděné akce lépe zacílit a začlenit biodiverzitu do politik pro jiné oblasti, zejména pro zemědělství.
Success has been achieved with schemes such as Natura 2000.
rámec maximálních udržitelných výnosů a 46% je mimo bezpečné biologické limity, což znamená, že se tyto populace možná neobnoví.
But pressures on biodiversity arestill increasing and drivers need to be better addressed by integrating biodiversity into other policy areas, especially agriculture.
Profesorka Jacqueline McGlade z Evropské agentury pro životní prostředí potvrdila, že stav biologické rozmanitosti se v Evropě dál zhoršuje.
species are threatened by pesticides, and fertilisers like nitrates and phosphates, said Professor McGlade.
I když k vymírání druhů v EU nedochází tak rychle jako v jiných regionech, je podle jejích slov procento ohrožených druhů důvodem k obavám. Vyhubením je ohroženo 25 % mořských savců, 22% obojživelníků a 21% plazů.
Although species extinction is not occurring nearly as rapidly in the EU as in other regions, the percentage of species at risk is a serious concern, she warned: 25% of marine mammals, 22% of amphibians, and 21% of reptiles are threatened with extinction.
Podobně vysoký je i podíl jiných ohrožených druhů, včetně suchozemských savců a ptáků.
A similarly alarming proportion of other species including terrestrial mammals and birds are in danger.
Z pozitivního hlediska je nepochybným úspěchem zařazení území do sítě Natura 2000. Tyto chráněné oblasti dnes zaujímají téměř 750 000 km2 – více než 17% celkové rozlohy Evropské unie (viz rámeček na str. 15).
On the positive side, there’s no question about the success of the designation of Natura 2000 sites which now account for atotal area of almost 750 000 km2 – more than 17% of the total surface area of the European Union (see box p.15).
Pohled na druhy a stanoviště pokrytá směrnicí EU o stanovištích je podobně znepokojivý, řekla profesorka McGlade.
A look at the species and habitats covered by the EU Habitats Directive reveals an equally troubling picture, said Professor McGlade.
Zhruba 65% stanovišť a 52% druhů je v„nepříznivém“ stavu, zatímco„příznivým“ stavem se může pochlubit pouze 17% stanovišť a druhů evropského významu.
Some 65% of habitats and 52% ofspecies have an ‘unfavourable’ conservation status, with only 17% of habitats and species of European importance enjoying ‘favourable’status. status.
Přes snahy zvrátit ztrátu biologické rozmanitosti všechny zmíněné tlaky dál přetrvávají, případně ještě zesilují, řekl Matt Walpole ze Světového monitorovacího centra ochrany přírody UNEP.
‘Europe is currently consuming twice what its land and seas can produce,’concluded Professor McGlade.‘Europe’s Ecological Footprint has increased by 33% in the last 40 years.
„Evropa v současné době spotřebovává dvakrát více, než dokáže vyprodukovat na své půdě a ve svých mořích,“ uzavřela profesorka McGlade.„Ekologická stopa Evropy se v posledních 40 letech zvýšila o 30%.
Despite efforts to reverse biodiversity loss, allthe pressures previously identified are either constant or increasing in intensity, said Dr Matt Walpole, of the UNEP World Conservation Monitoring Centre.
Data z dálkového průzkumu ukazují, že mezi lety 1990 a 2006 se plocha mokřadů v Evropě zmenšila téměř o tři procenta, zatímco umělé plochy jako městská zástavba a dopravní infrastruktura se rozrostly téměř o osm procent.
Remote sensing data reveal that between 1990 and 2006 wetlands in Europe have shrunk by almost three percent while artificial surfaces such as urban areas and transport infrastructure have expanded by nearly eight percent.
V evropské sedmadvacítce je třicet procent půdy vysoce či velmi vysoce fragmentováno v důsledku rozrůstání urbanizovaných celků.
Thirty percent of EU-27 land is highly or very highly fragmented due to urban sprawl.
Kvůli těmto změnám hrozí 70 % druhů ztráta jejich stanoviště, což je podle profesorky McGlade mimořádně vysoké procento.
As a result of these changes, 70% of species are threatened by loss of their habitat, an extraordinarily high proportion, said Professor McGlade.
Závěr je jednoduchý: chceme-li zachovat a zvýšit úroveň svých příjmů a blahobytu, musíme radikálně zefektivnit využívání zdrojů.“
‘On current trajectories, continuing high levels of extinctions and habitat loss are projected throughout this century,’he warned.‘Coral reefs are an example of where there is a risk of dramatic and irreversible biodiversity loss if ecosystems are pushed beyond their tipping points.’
Řada ohrožených druhů je čím dál blíže vyhubení.
Current statistics offer little encouragement: many threatened species are moving closer to extinction.
Téměř všude na světě dál zanikají přírodní stanoviště.
Natural habitats in most parts of the world continue to decline.
Populace obratlovců poklesly mezi lety 1970 a 2006 téměř o třetinu.
Populations of vertebrate species fell by nearly one third on average between 1970 and 2006.
Mořské životní prostředí čelí specifickým problémům: 88% populací se loví nad
Improvements have been seen in some areas: nitrate concentration in rivers was 10% lower in 2006 than in 1998. Nonetheless, 26% of
TCo jsme mohli udělat jinak?
TWhat could have been done differently?
Z nezdaru při plnění evropských a světových cílů v oblasti biodiverzity pro rok 2010 jsme si vzali řadu ponaučení.
Important lessons have been learnt from the failure to meet EU and global 2010 biodiversity targets.
Ta budou neocenitelným pomocníkem při vytváření budoucí politiky EU v oblasti biologické rozmanitosti a zajistí, že obnovené snahy ozastavení ztráty biodiverzity budou úspěšné.
These will be invaluable in shaping future EU biodiversity policy and ensuring that renewed efforts to halt biodiversity loss will be successful.
jej nedoprovázela odpovídající legislativa, která by napomohla jeho implementaci.„V budoucí strategii pro biologickou rozmanitost potřebujeme mnohem silnější legislativní podporu. Za minulé úspěchy v mnoha případech vděčíme stávající evropské legislativě, jako je směrnice o ptácích, směrnice o stanovištích a rámcová směrnice o vodách,“ řekl.
‘We have not been sufficiently strategic inthedesign, funding and implementation ofpolicies to tackle biodiversity loss, and we have not adequately monitored our successes and failures,’Jon Hutton from the UNEP World Conservation Monitoring Centre told Green Week participants.
Poukázal rovněž na potřebu odpovídajícího financování.
He also pointed to the need for adequate funding.
Na biologickou rozmanitost se přímo vynakládá pouze 0,2% rozpočtu EU.
Only 0.2% of the total EU budget is directly dedicated to biodiversity.
Ačkoli jsou zde i nepřímé výdaje ze zdrojů neurčených na životní prostředí, celková částka věnovaná přírodě a biologické rozmanitosti v rozpočtu EU a v národních rozpočtech je spíše zanedbatelná, řekl dále Baumueller.
Although there is indirect spending from non-environ-mental funding sources, the overall amount dedicated to nature and biodiversity in EU and national budgets is hardly noticeable, he said.
„Investovat do přírody se vyplatí,“ dodal.
‘Investing in nature pays off,’he added.
„Chráněná území například dostatečně nepokryla místa, která mají pro biodiverzitu zásadní význam, a v mnoha případech nejsou ani efektivně spravována.
‘For example, protected areas have not sufficiently covered critical biodiversity sites nor are they effectively managed in many cases.
Kromě toho nedokážeme náležitě vysvětlit, co je to biologická rozmanitost a proč je důležitá,“ pokračoval.„Zatím jsme ještě nepřesvědčili veřejnost ani rozhodovací činitele o tom, že biodiverzita je významná a že je nutno začít co nejrychleji jednat.“
We are also very poor at explaining what biodiversity is and justifying why it is important,’he continued.‘We have still not persuaded the public or decision makers ofthe importance of biodiversity and theurgent need for action.’
Varoval před tím, že zemědělství bude v následujících 30 letech rozhodně největší hrozbou pro světovou rozmanitost.
Agriculture will certainly be the greatest threat to global diversity over the next 30years, he warned.
Biodiverzita totiž nebyla dostatečně začleněna do zemědělské politiky ani jiných klíčových politik v oblasti změny využití krajiny.
Biodiversity has not beensufficiently integrated into policies suchas agriculture and other key drivers ofland use change.
Jednou z nejúspěšnějších politických strategií z nedávné doby je evropská síť chráněných území Natura 2000, řekl doktor Alexander Schink, státní tajemník Ministerstva pro životní prostředí a ochranu přírody, zemědělství a ochranu spotřebitele Severního Porýní-Vestfálska.
One of the greatest successes of recent policy has been the EU's Natura 2000 network of protected areas, said Dr Alexander Schink, State Secretary at the Ministry of the Environment and Conservation, Agriculture and Consumer Protection of the State of North Rhine-Westphalia.
o který přicházíme.
‘It is our world tolose.
Proto musíme být opatrní, neboť přetneme-li tuto čáru života, jiná už nebude.
So we had better be careful – because if we cut this lifeline there