natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Úmrtí vyvolaná kokainem se definují a zjišťují obtížněji než úmrtí související s opiáty (viz vybrané téma o kokainu z roku 2007).
Cocaine-induced deaths are more difficult to define and identify than those related to opioids (see the 2007 selected issue on cocaine).
Úmrtí přímo způsobená farmakologickým předávkováním nejsou běžná a obvykle jsou spojena s velmi velkými dávkami kokainu.
Deaths directly caused by pharmacological overdose seem to be uncommon, and these are usually linked with very large cocaine doses.
Většina úmrtí souvisejících s kokainem je jinak zřejmě důsledkem chronické toxicity drogy, která vede ke kardiovaskulárním a neurologickým komplikacím.
Otherwise, most cocaine deaths seem to be the result of the chronic toxicity of the drug leading to cardiovascular and neurological complications.
Úloha kokainu v těchto úmrtích nemusí být vždy zjištěna a nemusí být hlášena jako úmrtí související s kokainem.
The role of cocaine in these deaths may not always be identified, and they may not be reported as cocaine-related.
Interpretaci údajů o úmrtích, jež lze připsat kokainu, dále v mnoha případech komplikuje přítomnost jiných látek, a proto je těžké vyvodit příčinné souvislosti.
Interpreting the data on deaths attributable to cocaine is further complicated by the presence of other substances in many cases, making the drawing of causal associations difficult.
V roce 2006 uvedlo 14 členských států více než 450 úmrtí souvisejících s kokainem – i když úmrtí vyvolaná kokainem nejsou v Evropské unii zřejmě vždy hlášena.
In 2006, more than 450 deaths related to cocaine were reported in 14 Member States — though it is likely that the number of cocaine-induced deaths in the European Union is under-reported.
Dramatické rozšíření léčby metadonem v Evropě se neprojevilo v paralelním nárůstu úmrtí souvisejících s metadonem.
The dramatic expansion of methadone treatment in Europe has not been reflected in a parallel rise of methadonerelated deaths.
Studie provedená ve Spojeném království zjistila, že v letech 1993 až 2004 se množství metadonu předepsaného k perorálnímu užití zvýšilo 3,6krát, zatímco počet úmrtí souvisejících s metadonem klesl z 226 na 194 (Morgan a kol., 2006).
A study carried out in the UnitedKingdom found that, between 1993 and 2004, the total quantity of oral methadone prescribed increased by a factor of 3.6, while the number of deaths involving methadone decreased from 226 to 194 (Morgan et al., 2006).
To představuje snížení úmrtí souvisejících s metadonem ze 13 na 1000 pacientů za rok v roce 1993 na 3,1 na 1000 pacientů za rok v roce 2004.
This represents a decrease in the methadonerelated death rate from 13 per 1 000 patient years in 1993 to 3.1 per 1 000 patient years in 2004.
I když podobné studie v dalších zemích by byly velmi užitečné, dostupné důkazy naznačují, že úmrtí související s metadonem souvisí spíše s nedostatky v praxi při předepisování než s celkovou úrovní substituční léčby.
While similar studies in other countries would be very useful, the available evidence suggests that methadonerelated deaths are more likely to be linked to deficiencies in prescribing practices than to overall levels of substitution treatment.
Úmrtí související s amfetaminy jsou v Evropě rovněž hlášena výjimečně, ačkoliv v České republice byl značný počet úmrtí vyvolaných drogami připsán pervitinu (metamfetamin).
While amphetamine deaths are also infrequently reported in Europe, in the CzechRepublic a substantial number of druginduced deaths have been attributed to pervitin (methamphetamine).
Finsko uvedlo 64 úmrtí, kdy
In Finland, 64 deaths were reported in which amphetamines were identified toxicologically, although this does not necessarily imply that the drug was the direct cause of death.
Další informace viz tab. DRD-108 ve Statistickém věstníku 2008 a výroční zprávazarok 2007. )
See Table DRD-108 in the 2008 statistical bulletin and the 2007 annual report for further information.
Viz tab. DRD-108 ve Statistickém věstníku 2008.
See Table DRD-108 in the 2008 statistical bulletin.
Celková úmrtnost související s drogami byly toxikologicky zjištěny amfetaminy, ačkoliv z toho nutně nevyplývá, že tato drog a byla přímou příčinou smrti.
Trends in druginduced deaths
Trendy v úmrtích vyvolaných drogami
Druginduced deaths increased sharply in Europe during the 1980s and early 1990s, possibly paralleling the increase in heroin use and drug injection, and thereafter remained at high levels (149).
Nedávná studie zjistila, že mezi uživateli opiátů, kteří nastoupili léčbu v osmi místech (sedm města jedna země) v Evropě, je velmi vysoká úmrtnost v porovnání s jejich vrstevníky (viz EMCDDA, 2006).
Europe had a very high mortality rate compared to peers of the same age (see EMCDDA, 2006).
Jiné kohortové studie zjistily úmrtnost mezi uživateli drog 6–54krát vyšší než u běžné populace.
Other cohort studies have found mortality rates between six and 54 times higher among drug users than among the general population.
Tyto rozdíly jsou způsobeny hlavně předávkováním drogami, ačkoliv i jiné faktory jsou důležité, a v některých zemích hrají významnou úlohu úmrtí na AIDS. Darke a kol.
These differences are mainly due to drug overdose, although other factors are also important, and in some countries AIDS deaths play a significant role. Darke et al.
(2007) vymezuje čtyři široké kategorie úmrtí uživatelů drog: předávkování (včetně intoxikace alkoholem), nemoc, sebevražda a trauma.
(2007) formulate four broad categories of deaths in drug users: overdoses (including alcohol intoxication), disease, suicide and trauma.
Z nemocí mohou být s užíváním drog spojeny potíže související s viry přenášenými krví (HIV, HCV a HBV, viz výše), novotvary, onemocnění jater a nemoci oběhové a dýchací soustavy.
Among diseases, conditions related to blood-borne viruses (HIV, HCV and HBV, see above), neoplasms, liver diseases and diseases of the circulatory and respiratory systems can be associated with drug use.
Trauma zahrnuje většinou úrazy, vraždy a jiné násilí.
Trauma involves mostly accidents homicides and other violence.
Počet úmrtí vyvolaných drogami se v Evropě v průběhu 80. let a na počátku 90. let 20. století prudce zvýšil (možná v souvislosti se zvýšením užívání heroinu a injekčního užívání drog) a poté zůstal na vysoké úrovni (149).
Trends in druginduced deaths over the period 2001 to 2005/06 are more difficult to describe. In the first years of the decade (2000–03), many EU countries reported decreases and, overall, druginduced deaths fell by 3%
Nedávná norská studie kohorty uživatelů drog přijatých k léčbě drogové závislosti zjistila, že u 189 zaznamenaných úmrtí představovalo předávkování polovinu všech úmrtí, kde byly známy příčiny.
A recent Norwegian study of a cohort of drug users admitted to drug treatment found that among 189 recorded deaths, overdoses, accounted for half of all deaths, where the causes were known.
Nemoci, hlavně AIDS a onemocnění jater, představovaly téměř další čtvrtinu, zatímco sebevražda a trauma tvořily každé zvlášť asi jednu desetinu a otrava alkoholem přibližně 2% (obr. 12).
Diseases, mainly AIDS and liver diseases, accounted for almost a further quarter, while suicide and trauma each accounted for about one tenth, and alcohol poisonings for about 2% (Figure 12).
Nutno poznamenat, že procento úmrtí na AIDS může být v zemích s vysokou prevalencí HIV mezi uživateli drog značně vyšší.
It should be noted that the proportion of AIDS deaths can be considerably higher in countries with a high HIV prevalence among drug users.
Trendy v úmrtích vyvolaných drogami v období 2001 až 2005/2006 se popisují obtížněji.
In the absence of data from some of the larger countries, overall estimates of the number of druginduced deaths for 2006 remain provisional.
V prvních letech tohoto desetiletí (2000–2003) mnohé země EU uváděly pokles a počet úmrtí vyvolaných drogami se celkově snížil v roce 2001 o 3%, v roce 2002 o 14% a v roce 2003 o 7% (151).
However, the available data from 18 countries are suggestive of a small decrease compared to 2005.
V letech 2004 a 2005 však většina evropských zemí hlásila drobné zvýšení.
The number of druginduced deaths in those younger than 25 years of age has seen a moderate overall decrease in Europe, whereas in those Member States joining the European Union after 2004, until recently there has been an increase in the number of deaths among this age group (153).
S tím může souviset řada faktorů, včetně zvýšení užívání více drog souběžně, možného růstu dostupnosti heroinu nebo stárnoucí populace chronických uživatelů drog (152).
However, an increase in the proportion of younger cases has been observed in recent years in Greece, Luxembourg and Austria, and to a lesser extent in Bulgaria, Latvia and the Netherlands (154
Jelikož nejsou k dispozici údaje z některých větších zemí, jsou celkové odhady počtu úmrtí vyvolaných drogami za rok 2006 předběžné. Dostupné údaje z 18 zemí však naznačují mírný pokles v porovnání s rokem 2005.
This observation requires further investigation, as it could point to increases in the numbers of young people using opioids in these countries.
Kohortové studie jsou cenným nástrojem pro odhady a pochopení celkové úmrtnosti související s užíváním drog, ale i jiné přístupy mohou pomoci zlepšit pochopení této problematiky a poskytnout přehled na národní úrovni.
Cohort studies area valuable tool for estimating and understanding the overall mortality related to drug use, but other approaches can help improve the understanding of the issue and provide an overview at national level.
EMCDDA v úzké spolupráci s členskými státy nyní zkoumá několik nových metod v této oblasti s cílem zavést je na úrovni EU.
Several new methods in this area are currently being explored by the EMCDDA, in close collaboration with Member States, with the aim of implementing them at EU level.
V rámci jednoho z těchto přístupů je úmrtnost extrapolována z kohortových studií na místní (Bargagli a kol., 2005) nebo národní odhady problémových uživatelů drog (Cruts a kol., 2008).
In one of these approaches, mortality rates are extrapolated from cohort studies to local (Bargagli et al., 2005) or national estimates of problem drug users (Cruts et al., 2008).
V rámci jiného přístupu se podíly úmrtí, jež lze připsat drogám, získané z různých studií, aplikují na příčiny smrti, které nejčastěji souvisí s užíváním drog (např. AIDS, úrazy, sebevraždy a otravy) a které jsou zaznamenány v evidencích úmrtnosti běžné populace.
In another approach, drug-attributable fractions, derived from various studies, are applied to the causes of death that are most frequently related to drug use (e.g. AIDS, accidents, suicides and poisonings) and which are recorded in the general population mortality registers.
Úmrtí nepřímo související s užíváním drog
Deaths indirectly related to drug use
Další významnou příčinou smrti je úmrtí na AIDS, které lze připsat injekčnímu užívání drog.
AIDS deaths attributed to injecting drug use is another important cause of death.
DRD-8 ve Statistickém věstníku 2008.
See Figure DRD-8 in the 2008 statistical bulletin.
Z historických důvodů se tento trend týká EU-15 a Norska. )
For historical reasons, this trend refers to the EU-15 and Norway.
Viz obr. DRD-11 ve Statistickém věstníku 2008. )
See Figure DRD-11 in the 2008 statistical bulletin.
Údaje zde uvedené se liší od údajů uváděných v předchozích letech kvůli změnám v případové definici nebo pokrytí v Dánsku, Španělsku, Francii a Spojeném království a aktualizacím v několika zemích. )
Figures reported here differ from those reported in previous years because of changes in case definition or coverage in Denmark, Spain, France and the United Kingdom, and updates in several countries.
Viz část „Opiátové ukazatele již neklesají“ s. 71 a tab.
See ‘Opioid indicators are no longer decreasing’, p.
DRD-12 ve Statistickém věstníku 2008. ) Viz obr.
See Figure DRD-13 (part i) in the 2008 statistical bulletin.
Viz obr. DRD-9 ve Statistickém věstníku 2008.
See Figure DRD-9 in the 2008 statistical bulletin.
Obr. 12: Známé příčiny úmrtí v kohortě uživatelů drog v Norsku
Figure 12: Known causes of death among a cohort of drug users in Norway
Snížení počtu úmrtí souvisejících s drogami je cílem většiny národních protidrogových strategií, ale jen málo zemí přijalo akční plány nebo poskytuje systematické pokyny k opatřením, která se mají přijmout.
The reduction of drugrelated deaths is a goal of most national drug strategies, but few countries have adopted action plans or provided systematic guidance on measures to be taken.
Ovšem v roce 2007 vydalo ministerstvo zdravotnictví Spojeného království nové pokyny o klinickém managementu zneužívání drog a drogové závislosti, které stanoví konkrétní opatření pro prevenci úmrtí souvisejících s drogami.
However, in 2007, the United Kingdom’s Department of Health issued new guidelines on clinical management of drug misuse and dependence, setting out specific actions for the prevention of drugrelated deaths.
Jedna výhledová dlouhodobá studie v Itálii ukázala, jak může léčba, včetně substituční léčby spolu s psychosociální péčí a psychoterapií, přispět ke snížení úmrtnosti mezi uživateli drog (Davoli a kol., 2007).
The contribution that treatment, including substitution along with psychosocial care and psychotherapy, can make to reduce mortality among drug users was shown in a prospective long-term study in Italy (Davoli et al., 2007).
Studie byla provedena v kohortě 10 454 uživatelů heroinu, kteří nastoupili do veřejných léčebných zařízení v letech 1998 až 2001, a hodnotila udržení pacientů v léčbě a úmrtnost na předávkování.
The study was conducted among a cohort of 10 454 heroin users entering public treatment services from 1998 to 2001, and evaluated retention in treatment and overdose mortality.
Riziko úmrtí v kohortě bylo v průměru 10krát vyšší v porovnání s běžnou populací. I když mezi léčenými uživateli drog bylo riziko úmrtí čtyřikrát vyšší než u běžné populace, kdežto u klientů, kteří léčbu přerušili, 20krát.
The risk of death among the cohort was, on average, increased by a factor of 10 compared to the general population; though, among drug users undergoing treatment, the risk of death was four times that of the general population, and those who had stopped treatment were 20 times more likely to die.
Údaje pochází ze studie založené na vzorku 501 uživatelů drog přijatých k léčbě drogové závislosti v období 1981–1991.
The data are from a study based on a sample of 501 drug users admitted for treatment for drug addiction during the period 1981–91.
Do roku 2003 bylo celkem zaevidováno 189 úmrtí, přičemž příčinu smrti nebylo možné určit ve 14 případech. Ødegard, E., Amundsen, E.J. a Kielland, K.B. (2007), „Fatal overdoses and deaths by other causes i na cohort of Norwegian drug abusers: a competing risk approach“, Drug and Alcohol Dependence 89, str. 176–82.
A total of 189 deaths were recorded up to 2003, of which the cause of death could not be identified in 14 cases.
za léta 2005 a 2006) lze odhadnout, že v roce 2003 zemřelo na AIDS, který lze připsat užívání drog, více než 2 600 lidí (155
and EuroHIV (End-year report for 2005, 2006), it can be estimated that, in 2003, over 2 600 people died of
Většina těchto úmrtí byla oznámena v několika zemích, přičemž k více než 90% z nich došlo ve Španělsku, Francii, Itálii a Portugalsku.
Most of these deaths were reported in a few countries, with over 90% of them occurring in Spain, France, Italy and Portugal.
Úmrtnost na AIDS dosáhla vrcholu v polovině 90. let 20. století a po zavedení HAART a větším pokrytí se značně snížila.
With the exception of Spain, Italy and, in particular, Portugal, population mortality rates due to AIDS attributable to drug injection are low. And, in many countries, overdose mortality is considerably higher
Ve většině zemí je běžnou praxí cílené šíření informací o rizicích a zvládání předávkování prostřednictvím letáků, brožur a plakátů.
The targeted dissemination of information on overdose risks and management via leaflets, brochures and posters is common practice in most countries.
Polovina všech členských států navíc nyní uvádí školicí semináře pro zvýšení znalostí a dovedností v případě předávkování.
Furthermore, training workshops to increase knowledge and skills in overdose management competence are now reported from half of all Member States.
Toto školení může být určeno uživatelům drog, příbuzným i zaměstnancům a obvykle obsahuje informace o specifických rizicích, včetně menší tolerance po období abstinence, o účincích užívání více drog současně, zejména souběžného užívání alkoholu, a o užívání drog v nepřítomnosti jiných osob a kurz první pomoci.
This training can address drug users and relatives, as well as staff, and typically includes: information on specific risks, including decreased tolerance after periods of abstinence; the effects of polydrug use, in particular concomitant alcohol use, and of using drugs when no other person is present; and skills in first aid.
Itálie uvádí, že polovina zařízení pro léčbu závislosti využívá kombinaci školení, jak reagovat při předávkování, s užíváním naloxonu doma, přičemž vše koordinuje veřejná zdravotní služba.
In Italy, a combination of overdose response training with takehome dispensing of naloxone is reported to be used in half of the addiction care departments under public health service coordination.
A v mnoha zemích je úmrtnost na předávkování mezi uživateli drog podstatně vyšší než úmrtnost na AIDS (156
than AIDS-related mortality among drug users (156).
Může být cenné proaktivní sledování dobrých psychosociálních podmínek uživatelů drog, včetně těch, kteří podstupují substituční léčbu, jelikož předávkování drogami v mnoha případech spustí předchozí zdravotní nebo sociální události a míra úmyslného předávkování může být vysoká (Oliver a kol., 2007).
The proactive monitoring of the psychosocial wellbeing of drug users, including of those in substitution treatment, may have value as drug overdoses are in many cases triggered by previous health or social events, and rates of intentional overdose might be high (Oliver et al., 2007).
Dalším náročným úkolem v mnoha zemích je, že se zdravotní a sociální služby zabývají stárnoucí populací dlouhodobých uživatelů drog, kteří mohou být ohroženější předávkováním drog i řadou nepříznivých zdravotních následků.
A further challenge, in many countries, is that health and social services are dealing with an ageing population of long-term drug users, who may be more vulnerable
Zdá se, že častou příčinou úmrtí uživatelů drog je sebevražda.
Suicide appears to be a frequent cause of death among drug users.
V rámci přehledu literatury (Darke a Ross, 2002) bylo zjištěno, že počet sebevražd mezi uživateli heroinu je 14krát vyšší než u běžné populace.
A literature review (Darke and Ross, 2002) found that the suicide rate among heroin users was 14 times higher than that found in the general population.
) Rok 2003 byl vzat jako poslední rok, za který Eurostat poskytl informace o příčinách úmrtí téměř pro všechny členské státy.
The year 2003 was taken as the most recent year for which information from almost all Member States regarding causes of death is available through Eurostat.
Podrobné informace o zdrojích, počtech a výpočtech viz tab. DRD-5 ve Statistickém věstníku 2008. )
For detailed information on sources, numbers and computations see Table DRD-5 in the 2008 statistical bulletin.
Viz obr. DRD-7 (část ii) ve Statistickém věstníku 2008.
See Figure DRD-7 (part ii) in the 2008 statistical bulletin.
Výročnízprávazarok2008:StavdrogovéproblematikyvEvropě
Annual report 2008: the state of the drugs problem in Europe to both drug overdose and a range of negative health consequences.
Zvýšené riziko úmrtí vyvolaného drogami po odpykání trestu nebo ukončení léčby v důsledku užívání látek.
Elevated risk of druginduced death on completion of prison sentences or treatment attributed to drug overdoses or, more generally, to substance use disorders.
Evidence koronerů uvádí u 95% úmrtí vyvolaných drogami přítomnost opiátů, u 20% benzodiazepiny, u 14% kokain a v 10% případů tricyklická antidepresiva.
Coroners’ records cited the involvement of opioids in 95% of the druginduced deaths, benzodiazepines in 20%, cocaine in 14% and tricyclic antidepressants in 10% of cases.
Riziko úmrtí vyvolaného drogami bezprostředně po propuštění z vězení nebo při relapsu po ukončení léčby je podle studií provedených v Evropě i jinde značně zvýšené.
The risk of druginduced death in the immediate period after release from prison or on relapse after treatment is substantially elevated, according to studies carried out in Europe and elsewhere.
Studie VEdeTTE v Itálii (Davoli a kol., 2007) pozorovala úmrtnost na předávkování v míře jeden léčený uživatel heroinu na 1000 a 23 na 1000 v prvním měsíci po ukončení léčby, což odpovídá 27krát vyššímu riziku úmrtí na předávkování v prvním měsíci po ukončení léčby po upravení o další možné působící faktory.
The VEdeTTE study in Italy (Davoli et al., 2007) observed a death rate from overdose of one per 1 000 among heroin users in treatment and 23 per 1 000 in the first month after treatment, corresponding to a risk of overdose death 27 times higher in the first month out of treatment, after adjustment for possible confounders.
Nedávná studie provedená ve Spojeném království (Anglie a Wales) porovnávala záznamy téměř 49 000 vězňů propuštěných v letech 1998–2000 se všemi úmrtími zaevidovanými do listopadu 2003 (Farrell a Marsden, 2008).
A recent study carried out in the UnitedKingdom (England and Wales) compared the records of almost 49 000 prisoners released during 1998–2000 with all deaths recorded up to November 2003 (Farrell and Marsden, 2008).
Ze 442 úmrtí, k nimž v tomto období ve vzorku došlo, jich většina (59%) souvisela s drogami.
Of the 442 deaths that occurred among the sample during this period, the majority (59%) were drug-related.
V roce po propuštění činila úmrtnost vyvolaná drogami 5,2 na 1000 mužů a 5,9 na 1000 žen.
In the year following release, the druginduced mortality rate was 5.2 per 1 000 men and 5.9 per 1 000 women.
V období bezprostředně po propuštění byla předpokládaná úmrtnost u žen překročena více než 10krát a u mužů více než osmkrát.
In the period immediately after release, expected rates were exceeded by more than 10 times for women and more than eight times for men.
Úmrtí všech že na 95% mužů, k nimž došlo během prvních čtrnácti dnů po propuštění, souvisela s drogami a bylo možné je připsat předávkování drogami nebo obecněji chorobám
All female and 95% of male deaths that occurred during the first fortnight outside prison were drug-related, and could be
Navzdory pozorované souvislosti mezi úmrtími vyvolanými drogami a propuštěním z vězení nebo ukončením léčby jen málo zemí systematicky investuje do osvěty vězňů nebo léčených uživatelů v oblasti rizika předávkování.
Despite the observed connection between druginduced deaths and prison release or treatment termination, few countries are systematically investing in educating prisoners or those in treatment on the risk of overdose.
V mnoha zemích také není rozvinuta pokračující péče a rehabilitace uživatelů drog propuštěných z vězení.
Continuity of care and rehabilitation of drug users that are released from prison are also undeveloped in many countries.
Zlepšení v těchto dvou oblastech by mohla představovat cenné příležitosti, jak zabránit úmrtím souvisejícím s drogami.
Improvements in these two areas could represent valuable opportunities to prevent drugrelated deaths.
Kapitola 8 Nové drogy a vznikající trendy
Chapter 8 New drugs and emerging trends
Úvod měla odpovídat poměrně nízkému riziku, které látka představuje.
Introduction there was a need to control BZP, but the control measures should be appropriate to the relatively low risk posed by the substance.
V březnu 2008 přijala Rada rozhodnutí, které vymezuje BZP jako novou psychoaktivní látku, jež musí podléhat kontrolním opatřením a trestněprávním normám.
In March 2008, the Council adopted a decision defining BZP as a new psychoactive substance which is to be made subject to control measures and criminal provisions.