natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Síť NSPA proto zdůrazňuje význam nejsevernějších oblastí regionu Baltského moře v této strategii a potřebu pochopit přidanou hodnotu a četné možnosti, které tyto severské regiony mohou nabídnout regionu Baltského moře a Evropě jako celku.
Therefore, the NSPA network emphasises the importance of northernmost areasof the Baltic Sea Region in the strategy and the need to identify the added value and numerous possibilities these Northern EU regions can offer the Baltic Sea Region and Europe as a whole.
Vyvážený region Baltského moře potřebuje silný sever.“
A well-balanced Baltic Sea Region needs a strong North.”
„Vedle tradiční infrastruktury má zásadní význam rozvoj infrastruktury IKT v regionu.
“In addition to traditional infrastructure, the development of ICT infrastructure in the region is vitally important.
K vytvoření společných standardů je zapotřebí koordinovaných opatření, např. elektronické identifikace.
Coordinated measures are needed in order to develop common standards, e.g. electronic identification.
Máme opravdu za to, že rozvoj přeshraničních elektronických služeb povede k otevření sektoru služeb konkurenci mezi členskými státy a zároveň se stane klíčovou hnací silou hospodářské a sociální integrace regionu Baltského moře.“
We do assume that development of crossborder e-services leads to opening the service sector for competition between Member States and becomes, at the same time, a key driver for economic and social integration of the Baltic Sea Region.”
Tato skupina představuje úzkou spolupráci mezi čtyřmi nejsevernějšími oblastmi Švédska (Norrbotten, Västerbotten, Jämtland, Västernorrland), sedmi nejsevernějšími a východními regiony Finska (Laponsko, kraj Oulu, Střední Pohjanmaa, Kainuu, Severní Karélie, Severní Savo a Jižní Savo) a severního Norska (Finnmark, Troms a Nordland)
Northern Sparsely Populated Areas This group represents close collaboration between the four northernmost counties of Sweden (Norrbotten, Västerbotten, Jämtland and Västernorrland), the seven northernmost and eastern regions of Finland (Lapland, Oulu Region, Central Ostrobothnia, Kainuu, North Karelia, North Savo and South Savo) and North Norway (Finnmark, Troms and Nordland)
„Je zapotřebí povzbudit místní a regionální projekty, aby využívaly různých zdrojů financování, jako jsou fondy Jaspers, Jeremie a Jessica, které přispívají k tomu, aby se tato strategie stala modelem rozvoje makroregionu.
“Local and regional projects need to be encouraged to make use of different financing sources such as Jaspers, Jeremie and the Jessica funds to help the strategy become a model of how to develop a macro-region.
Alespoň na začátku by měla být úloha Komise EU maximálně důležitá, aby se strategie mohla rozběhnout a aby bylo zajištěno její financování a provádění.“
At least at the beginning, the role of the EU Commission should be extremely central, to get the strategy started and to secure its financing and implementation.”
Sdružení finských místních a regionálních orgánů
The Association of Finnish Local and Regional Authorities
Nadace Baltské moře 2020 zastává názor, že strategie pro region Baltského moře (dále jen strategie) nabízí jedinečnou příležitost pro účinné posílení iniciativ obsažených v akčním plánu HELCOM pro Baltské moře (BSAP).
Baltic Sea 2020 is of the opinion that the Strategy for the Baltic Sea Region (later referred to as the strategy) offers a unique opportunity to forcefully strengthen the initiatives of HELCOM’s Baltic Sea Action Plan (BSAP).
Proto zdůrazňujeme, že je nanejvýš důležité začlenit BSAP do strategie pro region Baltského moře.
For that reason we stress that it is of utmost importance to incorporate the BSAP into the Strategy for the Baltic Sea Region.
Našim hlavním argumentem je skutečnost, že strategie je iniciativou EU, což, doufejme, může posílit prováděcí mechanismy a zlepšit řízení.
Our primary argument is that the strategy is an EU initiative, which hopefully can strengthen implementation mechanisms and improve governance.
Jakmile tuto iniciativu a související kroky schválí Rada, dostane se jim velké politické podpory.
The initiative and the actions will gain high-level political backing when adopted by the Council.
„Rovněž vítáme, že je strategie pro Baltské moře navržena jako strategie zaměřená na konání s přesně definovanými kroky, očekávanými výsledky, určením aktérů odpovědných za provádění a časovým rámcem pro její uskutečnění.
“We also welcome that the Baltic Sea Strategy is planned as an action-oriented strategy with precisely defined actions, expected results, identification of actors responsible for implementation and a time schedule for implementation.
To je odrazem konkrétního a na výsledky orientovaného procesu.
This reflects a concrete and outcome-oriented process.
Öresundský výbor zastupuje úroveň místních a regionálních orgánů, které jsou schopny dát provádění strategie konkrétní obsah.”
The Öresund Committee represents the local and regional authority level with competences to add concrete substance to carry out the strategy.”
Důsledné provádění opatření může úspěšně omezit škody zvláště způsobené eutrofizací a nadměrným rybolovem, ale rovněž i nebezpečnými látkami a invazivními druhy.
Forceful implementation of measures can successfully limit damage, especially caused by eutrophication and overfishing, but also by hazardous substances and invasive species.
Nanejvýš důležité je také to, že strategie nejen jasně určuje kroky, ale také jmenuje odpovědné orgány a instituce, které budou pověřeny sledováním a zajištěním jejího provádění.
Of pivotal importance is that the strategy not only clearly identifies actions, but also names responsible authorities and institutions which will have the mandate to monitor and ensure implementation.
Jenom tak můžeme usilovat o dosažení jednoho z hlavních cílů BSAP – „Baltské moře nezasažené eutrofizací“.
Only then can we strive towards reaching one of the BSAP’s main targets – “a Baltic Sea unaffected by eutrophication”.
Baltské moře 2020 – nadace zaměřující se na podněcování konkrétních a aktivních opatření, která zlepšují životní prostředí Baltského moře
Baltic Sea 2020 a foundation aimed at stimulating concrete and active measures that improve the environment of the Baltic Sea
„Síť NSPA vítá strategii EU pro region Baltského moře a ráda by zdůraznila úlohu severských území v širším kontextu oblasti Baltského moře.
“The NSPA network welcomes the EU Strategy for the Baltic Sea Region and would like to emphasise the role of the northern areas within the larger context of the Baltic Sea area.
Na tyto regiony se často pohlíží jako na vzdálená místa s nízkou hustotou obyvatelstva, ale ve skutečnosti se jedná o významné zásobárny nerostů a přírodních zdrojů. Jedná se o regiony s velkou inovační kapacitou a znalostní základnou a o podporovatele hospodářského růstu v regionu Baltského moře.
Often viewed only as remote regions with low population density, these regions are in fact important suppliers of minerals and natural resources; they are regions of a strong innovation capacity and knowledge base and are promoters of economic growth in the Baltic Sea Region.
Fungují jako důležité rozhraní mezi EU a Ruskem a nabízejí přímé zkušenosti a řešení závažných problémů, kterým čelí region Baltského moře a Evropa jako celek, jako jsou například demografické problémy, změna klimatu a globalizace.
They function as an important interface between the EU and Russia and offer first-hand experiences on and solutions for the major challenges the Baltic Sea Region and Europe as a whole are now facing, such as demographic challenges, climate change and globalisation.
SPOLEČNÉ PRÁCE PRO REGION BALTSKÉHO MOŘE bezpečnosti regionu Baltského moře, aby získalo jasnou představu o rozsahu daného problému.
ACTING TOGETHER FOR THE BALTIC SEA REGION assessment of the Baltic Sea Region in order to get a clear measure of the extent of the issue.
Tolik požadavků a tak malá oblast: zdá se, že na moře mají všichni nějaké nároky.
So many demands, such a small area: it seems everyone has claims on the sea.
Pokud mají být splněny naléhavé environmentální požadavky a ochráněny živočišné druhy a životně důležité ekologické procesy a služby a přitom má ekonomika růst, potom lidé musí vědět, která území mají chránit, která mají vyhradit pro větrné turbíny, která pro lodní trasy a tak dále.
If environmental imperatives are to be met and species and life-sustaining ecological processes and services are to be protected while the economy grows, then people need to know which areas to protect, which to set aside for wind turbines, which for shipping lanes and so on.
To vše vyžaduje, aby se na územní plánování, na zmapování činností a míst pohlíželo z ptačí perspektivy.
All this involves a bird’s eye view of spatial planning – a mapping out of what should take place where.
Podpora rozvoje strategie přichází z různých míst od četných organizací, jako jsou nevládní organizace, organizace zastupující podnikatelské a zaměstnanecké skupiny a veřejné orgány, které mají aktivní zájem o region.
Support for the development of the strategy comes from various quarters with numerous organisations, such as NGOs, those representing business and employee groups and public authorities, having an active interest in the region.
Na strategii pro region Baltského moře se pohlíží jako na inovativní přístup k oblasti, která má své problémy i svůj potenciál.
The Strategy for the Baltic Sea Region is seen as an innovative approach to an area with its share of both problems and potential.
Strategie je schopna skloubit dohromady pochopení způsobu, jakým se musí každá priorita řešit s ohledem na její vztah k ostatním prioritám a skutečnost, že se tak nejlépe činí na regionální úrovni.
It has the potential to bring together both an understanding of the way each priority needs to be addressed in view of how it interlinks with others and the fact that this is best done at regional level.
Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov klade důraz na rozvoj udržitelných námořních činností ve vodách EU i mimo ně.
Although maritime transport accounts for over 90% of European trade and is a clean way of getting products from a to b if one considers emissions per tonnes of cargo, a look at the overall environmental impact caused by waste water, industrial cleaning agents and the effect on air quality indicates that the maritime transport industry needs to clean up its act.
Integrovaná námořní politika, která byla zahájena v roce 2007, se dobře hodí ke strategii pro region Baltského moře, jelikož obě chápou význam místa při předkládání nových politik a také řetězový účinek, který má jeden faktor na druhý.
So the issue of clean shipping is welcomed as an umbrella for a range of measures including the use of shore-side electricity at all major Baltic ports.
Třebaže námořní doprava se podílí z více než 90 % na evropském obchodu a představuje čistý způsob přepravy produktů z bodu A do bodu B, vezmeme-li v úvahu emise na tunu nákladu, pohled na celkový environmentální dopad způsobený odpadní vodou a průmyslovými čistidly a dopad na kvalitu vzduchu ukazuje, že odvětví námořní dopravy musí své počínání „zekologizovat“.
At the Directorate-General for Maritime Affairs and Fisheries, the emphasis is on the development of sustainable maritime activities within and outside EU waters.
Otázka ekologické lodní dopravy je tudíž vítána jakožto zastřešující pro řadu opatření včetně využití pobřežní elektřiny ve všech větších baltských přístavech.
The Integrated Maritime Policy, launched in 2007, neatly dovetails with the Strategy for the Baltic Sea Region as both recognise the importance of place when putting forward policies and the knock-on effect one factor has on another.
Udržitelné rybářské oblasti
Sustainable fisheries
U Baltského moře, které je centrem námořní aktivity, je obzvláště důležité chápat, že se nelze odděleně zabývat takovými oblastmi, jako je cestovní ruch nebo výroba energie na volném moři.
There is no question that stocks are still a matter for concern, although some are recovering.
Mezi neoddělitelně spjaté aspekty patří například to, že se jedná o rušnou mezinárodní lodní trasu, křehký ekosystém, místo zdrojů energie a místo poškozené znečišťujícími látkami.
Increased cooperation among the countries around the Baltic is needed to deal with the failures of the common fisheries policy as it now stands, and to show the way forward as the policy is reformed.
Je jasné, že zásoby jsou stále otázkou vzbuzující obavy, třebaže se některé obnovují. Je zapotřebí zvýšené spolupráce mezi zeměmi v okolí Baltského moře, aby bylo možné vypořádat se s neúspěchy společné rybářské politiky v její současné podobě a ukázat cestu vpřed v průběhu reformy této politiky.
The understanding that areas such as tourism or offshore energy generation cannot be dealt with as distinct elements is particularly important for the Baltic Sea which has a concentration of marine activity: a busy international shipping lane, a fragile ecosystem, the site of energy resources and the impact of pollutants are just a few of the elements inextricably intertwined.
Vzhledem k tomu, že mnohé otázky popsané ve strategii pro tento region mají mořský rozměr, GŘ pro námořní záležitosti a rybolov je bezvýhradně pro myšlenku širokospektré strategie a předložilo pět klíčových oblastí, které vyžadují obzvláštní pozornost.
As there is a maritime dimension to many of the issues outlined in the strategy for the region, so Maritime and Fisheries are wholeheartedly behind the idea of a broad spectrum strategy and have put forward five key areas for particular focus.
Evropským námořním odvětvím se daří a tento sektor má potenciál k dalšímu růstu.
Europe’s maritime industries are doing well and there is potential growth in the sector.
Tím, že se klastry průmyslových odvětví seskupí a vytvoří sítě, může se jim dařit ještě lépe.
By grouping together and networking, clusters of industries can do even better.
To je obzvláště důležité u Baltského moře, kde se nacházejí malé trhy a provádí se zde směs různých činností.
This is particularly important in the Baltic where markets are small and there is a mix of different activities.
Posilování těchto klastrů prospěje ekonomice regionu a bude mít kladné, nepřímé dopady na EU jako celek.
Strengthening these clusters will benefit the economy of the region and have positive, indirect effects for the EU as a whole.
Patnáct procent světové nákladní dopravy se uskutečňuje po Baltském moři a toto číslo se má do roku 2015 zdvojnásobit.
Fifteen percent of the world’s cargo is transported on the Baltic and this is set to double by 2015.
Přepravovaný náklad zahrnuje nebezpečný materiál, jako je ropa, takže prioritou musí být bezpečnost.
Freight includes hazardous material such as oil, so safety needs to be high on the agenda.
Námořní dozor má význam také pro rybářské oblasti, hraniční a celní kontroly a prevenci kriminality.
Maritime surveillance is also important for fisheries, border and customs control, and crime prevention.
Generální ředitelství je připraveno financovat pilotní projekt, který poskytuje podporu přeshraniční spolupráci a zajišťuje výměnu informací mezi námořními systémy dozoru.
The Directorate is ready to fund a pilot project providing support to crossborder cooperation and to the exchange of information between maritime surveillance systems.
Kromě toho vyžaduje formální posouzení
It also wants to see a formal safety
společně a aby se prováděly kroky s tím, že se na každé odvětví musí pohlížet v širších souvislostech.
The European Economic and Social Committee (EESC) represents interest groups such as NGOs, employers’ organisations and groups representing workers, giving them a voice with which to address the larger EU institutions.
To podle WWF povede ke klíčovému kroku: provádění takového námořního územního plánování, které přispěje ke znázornění způsobu, jakým všichni uživatelé využívají a měli by využívat moře současně, a to na základě možností a omezení ekosystému.
Their main focus for the region, with an acceptance that the environment is a high priority, is the Baltic’s future prosperity.
Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) zastupuje zájmové skupiny, jako jsou například nevládní organizace, zaměstnavatelské organizace a skupiny zastupující pracovníky a působí jako prostředník při jednání s většími institucemi EU.
Previously the environmental impact of each sector was considered separately. The WWF points out that this approach misses the big picture – that all the activities and impacts collectively need to be measured and action carried out with the understanding that each sector must be integrated into a wider picture.
Jejich hlavním zaměřením v tomto regionu, odhlédneme-li od toho, že na předním místě stojí ochrana životního prostředí, je budoucí prosperita Baltu.
This leads to what the group feels should be a key action, maritime spatial planning, which will help illustrate how all users are, and should be, using the sea simultaneously based on the capacity and limits of the ecosystem.
Je zapotřebí odstranit překážky, které region brzdí – devět zemí obklopujících moře používá osm různých měn; byrokratické požadavky, jako je povolení pro volný pohyb pracovníků a poskytování služeb; univerzity a výzkumné organizace v celém regionu by také mohly těžit z užší spolupráce.
Barriers holding the region back need to be removed – the nine countries around the sea use eight different currencies; red tape such as requirements for licences block the free movement of workers and provision of services; universities and research organisations across the region could benefit from closer collaboration.
Směrnice o službách, která usiluje o stejné podmínky pro podniky obchodující přes hranice, by měla platit v celé EU do konce roku 2009 a EHSV se domnívá, že její řádné provádění přispěje k prosperitě regionu.
The Services Directive, which works for a level playing field for businesses operating across borders, should be in place throughout the EU by the end of 2009 and the EESC feels its thorough implementation is instrumental to the region’s prosperity.
Výbor vítá, že strategie podporuje omezení byrokracie a klade důraz na větší propojenost výzkumných subjektů.
The Committee welcomes the strategy’s support for the reduction of red tape and the emphasis it places on greater connections between research bodies.
Výbor se ovšem obává toho, že na strategii nebyly vyčleněny žádné mimořádné finanční prostředky.
But there is a worry at the EESC that the strategy comes with no extra funding.
Regionální fondy, které byly vyhrazeny na baltské priority, jsou značné, ale je zapotřebí, aby je v odpovídající míře doplňovaly prostředky národních vlád.
Regional funds set aside for the Baltic’s priorities are extensive, but need to be met proportionately by financing from national governments.
Výbor se bojí, že země, které potřebují investice EU nejvíce, nebudou schopny zaplatit svůj podíl.
The Committee fears that the countries which most need EU investment will not be able to pay their share.
Jednou z hlavních hrozeb pro Baltské moře je eutrofizace – přílišné množství živin ze zemědělství a nečištěných odpadních vod vlévající se do moře způsobuje bujení řas, které připravují vodu o kyslík a zabíjejí živočišné druhy v oblasti.
One of the major threats to the Baltic Sea is eutrophication – excess nutrients from agriculture and untreated sewage flowing into the water, causing algal blooms which strip the water of oxygen and kill the species in the area.
Světový fond na ochranu přírody (WWF) věří, že jednotný přístup ke spravování moře a jeho využívání člověkem je jediným možným přístupem do budoucna.
The World Wide Fund for Nature (WWF) believes an integrated approach to managing the sea and its human uses is the only way ahead.
Problém eutrofizace leží na stolech ministrů pro životní prostředí, jeho kořeny jsou ale hlavně v zemědělství, což je právě jedním z příkladů toho, jak je zapotřebí, aby ministerstva a vládní úrovně spolupracovaly.
The problem of eutrophication lands on the desk of ministers for the environment and yet the root cause is mainly agriculture – just one example of how ministries and levels of government need to work together.
WWF vítá důraz, který strategie pro Baltské moře i integrovaná námořní politika kladou na to, aby přiměly jednotlivá odvětví ke spolupráci.
The WWF welcomes the emphasis both the Strategy for the Baltic Sea and the Integrated Maritime Policy place on getting sectors to work together.
WWF vidí velkou řadu odvětví, která chtějí využívat moře k různým účelům, od podmořských kabelů až k cestovnímu ruchu.
From submarine cables to tourism, the WWF identifies a large variety of different sectors all of which want to use the sea.
Každé z nich je kontrolováno na jiné úrovni – národní, regionální, úrovni EU nebo celosvětové.
Each of these is controlled at various levels – national, regional, EU or global.
Žádná organizace nemá mandát ke zvládnutí celé situace a tlak na moře se neustále zvyšuje.
No one organisation has the mandate to manage the whole picture and the pressure on the sea is ever increasing.
WWF proto velmi vítá skutečnost, že strategie vnímá Baltské moře jako regionální otázku a že každá její priorita navazuje na tu další.
So the strategy’s understanding that the Baltic Sea is a regional issue and that each priority is interlinked with the next, is embraced by the WWF.
Je zapotřebí, aby se posuzovaly všechny činnosti a dopady panorama 30
panorama 30
Odkazy Evropské komise:
European Commission links:
Centrum pro nanozdraví na Univerzitě ve Swanseahttp://www.swan.ac.uk/nanohealth/
Swansea University Centre for NanoHealth http://www.swan.ac.uk/nanohealth/
Ostatní užitečné odkazy:
Other useful links:
Nástroj pro evropské sousedství a partnerství (ENPI) pro přeshraniční spolupráci s Ruskemhttp://ec.europa.eu/europeaid/where/neighbourhood/index_en.htm
European Neighbourhood and Partnership Instrument (ENPI) for crossborder cooperation with Russiahttp://ec.europa.eu/europeaid/where/neighbourhood/index_en.htm
Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolovhttp://ec.europa.eu/dgs/fisheries/index_cs.htm
Directorate General for Maritime Affairs and Fisherieshttp://ec.europa.eu/dgs/fisheries/index_en.htm
Baltský atlas životního prostředí (interaktivní)http://maps.grida.no/baltic/
Baltic Environmental Atlas (interactive)http://maps.grida.no/baltic/
Odkazy na projekty / organizace uvedené v tomto vydání:
Links to projects/organisations mentioned in this issue:
Rada baltských státůhttp://www.cbss.st/
Council of the Baltic Sea Stateshttp://www.cbss.st/
Odkaz na klíčové internetové stránky pro další vydání:
Link to key websites for the next issue:
Evropský hospodářský a sociální výborhttp://eesc.europa.eu/
European Economic and Social Committeehttp://eesc.europa.eu/
Světový fond na ochranu přírodyhttp://www.wwf.org/
World Wide Fund for Naturehttp://www.wwf.org/
REGIONÁLNÍ OTÁZKY
REGIO MATTERS
ÚZEMNÍ SOUDRŽNOST KDE MÁ TATO KONCEPCE SVŮJ PŮVOD
TERRITORIAL COHESION WHERE THE CONCEPT SPRINGS FROM
Navázat na původní zájem
Building on the initial interest
Panorama se zabývá zajímavými otázkami, které se týkají regionální politiky.
Panorama considers issues of interest regarding Regional Policy.
V tomto vydání nastíníme nedávné pojednání o historii územní soudržnosti Andrease Faludiho, profesora na Delftské technické univerzitě, který se zabývá
In this edition we outline a recent paper written by Andreas Faludi, Professor of Spatial Policy Systems in Europe at Delft University of Technology, on the history of Territorial Cohesion.
V roce 1949 byla zřízena Rada Evropy.
In 1949 the Council of Europe was established.
S ohledem na nadměrnou koncentraci obyvatelstva a regionální rozdíly schválila usnesení, podle kterého bylo úkolem pro evropské instituce „harmonický zeměpisný rozvoj“. V roce 1968 její pracovní skupina zveřejnila zprávu nazvanou „Regionální plánování, evropský problém“.
Pointing to over-concentration of population and regional disparities, it passed a resolution stating ‘harmonious geographical development’ was a task for European institutions, and in 1968 a working party published a paper called ‘Regional planning, a European problem’.
Územní soudržnost – cíl, který stojí za dosažení
Territorial Cohesion – a goal worth pursuing