natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Má-li Evropa skutečně v úmyslu vytvořit znalostní společnost, je třeba úsilí o posílení hospodářské efektivnosti a zlepšení dovedností dnešní populace doplnit aktivními opatřeními, která budou zaměřena na uvedený demografický problém.
If Europe is serious about moving towards a knowledge society, efforts to enhance economic efficiency and upgrade the skills of the existing population must be complemented with active measures to address this demographic challenge.
Rovněž je třeba společně usilovat o to, aby se EU stala atraktivní destinací pro přistěhovalce.
Not least, it must include a concerted effort to make the EU an attractive destination for immigrants.
Bez přistěhovalectví nebude EU schopna se v budoucnu vyrovnat s nedostatkem pracovních sil ani snedostatkem voblasti dovedností.
Without migration, the EU will not be able to meet future labour and skills shortages.
Rovněž bude svědkem poklesu kulturní rozmanitosti aexperimentování, což jsou nezbytné předpoklady kreativity a inovací.
It will also see a reduction in cultural diversity and experimentation, prerequisites for creativity and innovation.
pracující osoby budou podporovat tři důchodce.
will deteriorate sharply, leaving four contributing workers to support every three retired people.
K vyrovnání těchto negativních trendů jsou zapotřebí naléhavá opatření.
Urgent action is needed to counterbalance these negative trends.
unie bude moci být v konečném důsledku řešen pouze prostřednictvím dvou vzájemně se doplňujících opatření, tedy zvýšením míry participace na trhu práce a prováděním vyvážené, spravedlivé a proaktivní přistěhovalecké politiky.
graphic challenge will only be addressed through two sets of complementary actions: boosting labour market participation rates; and implementing a balanced, fair and pro-active immigration policy.
Vyšší míra participace na trhu práce jako nezbytná podmínka
Expanding labour market participation: a sine qua non
Prvním krokem ke zvýšení participace pracovních sil je vypracování a provádění účinných strategií na podporu rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem (úprava dovolené, práce na dálku atd.).
To begin with, family-friendly policies aimed at stabilising or increasing fertility levels should be put in place.
Cílem musí být vytvoření podmínek, za nichž by lidé, zejména ženy s malými dětmi a starší pracovníci, mohli zůstat v pracovním procesu.
Additionally, the impact of reduced domestic labour forces, including the related issues of financing healthcare and pension schemes could be partly offset by increased productivity.
Ačkoli ženy mají vyšší střední délku života, odcházejí do důchodu v nízkém věku a celková míra jejich zaměstnanosti je nižší
Steady growth in productivity would allow for a revised allocation of resources that could help fill the increasing gap between pension receivers and contributors.
Prvním krokem by mělo být zavedení politik založených na vstřícném přístupu k rodině, jejichž cílem by byla stabilizace nebo zvýšení úrovně porodnosti.
But with European demographic patterns becoming entrenched, the impact of these measures will not be sufficient. In the end, the European Union’s demo-
Dopad menšího počtu domácích pracovních sil, včetně související otázky financování zdravotních a důchodových systémů, by také mohl být částečně kompenzován větší produktivitou.
Devising and implementing effective work-life balance strategies (leave arrangements, tele-working, etc.) is the first step to increase labour force participation.
Trvalý růst produktivity by umožnil revizi přidělování zdrojů, která by mohla napomoci překlenout stále se zvětšující propast mezi počtem osob pobírajících důchod a počtem přispěvatelů do systému.Avšak vzhledem k tomu, že se demografické trendy v Evropě postupně stávají trvalými, nebude dopad těchto opatření dostatečný.
The objective must be to provide the conditions in which people, in particular women with young children, and older workers, can remain in the workforce.
Městské úřady dbají o potřeby migrantů.
Municipal services fulfilling the needs of migrants.
Přistěhovalecké politiky: směřování k proaktivnímu přístupu než u mužů – 58,3 % oproti 72,5 %.
Immigration policies: towards a pro-active approach those of men – 58.3 per cent as against 72.5 per cent.
Reakce na tuto skutečnost bude vyžadovat větší zaměření na rovné příležitosti anediskriminaci a na programy péče o děti a školní systémy podporující pracující rodiče.
Responding to this will require an increased focus on equal opportunities and non-discrimination, as well as child care programmes and school systems supporting working parents.
Druhým krokem bude odstranění právních, administrativních a kulturních překážek s cílem podpořit větší mobilitu pracovních sil v rámci EU.
The second step will involve removing the legal, administrative and cultural barriers to promote greater intraEU labour mobility.
Klíčové nástroje v tomto ohledu zahrnují úplnou přenositelnost sociálních a důchodových práv, lepší jazykové vzdělávání, úplné uznávání akademických titulů a odborných dovedností v celé EU a vytvoření skutečně nediskriminačního prostředí na všech politických úrovních.
Key instruments in this regard include the full portability of welfare and pension rights, improved language training, full recognition of academic degrees as well as professional skills throughout the EU and the development at all political levels of a truly nondiscriminatory environment.
I kdyby mohla být zcela realizována vnitřní opatření zaměřená na zvýšení participace pracovních sil, nebudou dostačovat k tomu, aby plně vyvážila důsledky demografických změn pro budoucí nabídku pracovních sil.
Even if internal measures aimed at boosting labour market participation could be fully realised, they will not be sufficient to compensate fully for the consequences of demographic change on future labour supply.
Skutečnost je taková, že bez přílivu přistěhovalců, jehož zastavení je však nepravděpodobné, a při konstantní míře participace pracovních sil klesne počet pracovních sil EU do roku 2050 přibližně o 68 milionů pracovníků.
The reality is that by 2050, in the unlikely absence of immigration, and at constant labour force participation, the EU labour force would decline by around 68 million workers.
Jelikož ne všichni přistěhovalci se stávají ekonomicky aktivními, k překlenutí propasti by byl ve výsledku zapotřebí čistý přírůstek přibližně o100 milionů osob.
Since not all immigrants become economically active, a net gain of some 100 million people would eventually be needed to fill the gap.
Z hlediska reality není čistý přírůstek takového rozsahu v průběhu příštích 40let pravděpodobný ani nezbytně žádoucí.
Realistically such a large net intake over the next 40 years is neither likely nor necessarily desirable.
Migrující pracovní síly budou nicméně součástí řešení nedostatku pracovních sil a dovedností v Evropě a EU bude muset k přistěhovalectví zaujmout proaktivní přístup.
Nevertheless, migrant labour will be part of the solution to Europe’s future labour and skills shortages and the EU will need to develop a pro-active approach to immigration.
Mělo by se usilovat oomezení současné praxe předčasného odchodu do důchodu.
In general there is a need in Europe for a shift in attitudes.
Odchod do důchodu by měl být spíše dobrovolný než povinný.
Too often, immigration is perceived as a burden to be shouldered rather than an opportunity to be seized.
Pracovní život by měl být prodloužen zvýšením skutečného izákonného věku odchodu do důchodu.
Europe has much to learn in this regard from Australia, Canada and the United States, with which it is in direct competition for talented and skilled immi-
Obecně je třeba, aby v Evropě došlo ke změně postojů.
Last but not least a major shift is required in our approach to retirement.
Přistěhovalectví je příliš často vnímáno spíše jako zátěž, kterou musíme vzít na svá bedra, než jako příležitost, jíž je třeba využít.
Retirement should become an option for individuals rather than an obligation. Working life should be prolonged through an increase in the actual as well as the statutory pension age.
Evropa se vtomto ohledu má co učit od Austrálie, Kanady a USA, s nimiž přímo soutěží o talento-
Adult education and training programmes, salary schemes, working conditions and pension systems should be adapted to create a labour market for 50–70 year-olds by making recruitment and employment of older workers more attractive.
vané akvalifikované přistěhovalce.
full access to formal labour markets and the possibility to set up their own businesses.
Ze zkušeností těchto zemí lze vyvodit, že EU musí vytvořit společnou přistěhovaleckou politiku, jejímž cílem bude přilákat nejvíce kvalifikované, talentované amotivované přistěhovalce, a zároveň přijmout opatření, aby se předešlo ztrátě lidského kapitálu ve vysílajících zemích.
Wide-ranging integration initiatives are needed at EU and Member State levels, but particularly at the local level, which is often best-placed to identify and meet the needs of immigrant and non-immigrant populations.
Evropa se však stane atraktivní destinací pro kvalifikované přistěhovalce, pouze pokud se budou cítit akceptováni, budou mít plný přístup k oficiálním trhům práce a možnost začít sami podnikat.
grants. Drawing on the experience of these countries, the EU needs to develop a common immigration policy with the aim of attracting the most qualified, talented and motivated immigrants while taking measures to prevent the loss of human capital in sending countries A common immigration policy for the EU should set out a specific medium- to longterm strategy for targeting skilled immigrants.
Rozsáhlé iniciativy zaměřené na integraci jsou zapotřebí na úrovni EU i členských států, zejména však na místní úrovni, na níž jsou často nejlepší podmínky pro určení a uspokojení potřeb přistěhovalecké i nepřistěhovalecké populace.
Clear information promoting the advantages of setting up in Europe should be readily accessible. There is also a need for an agreed approach around common criteria for the acceptance of immigrants (a points-based or assessment system), while taking account of particular needs in Member States.
Jakmile se přistěhovalci v souladu se zákonem usadí v EU, měli by mít stejná sociální práva jako státní příslušníci EU.
Yet Europe will only become an attractive destination for skilled immigrants if the latter feel accepted, have
Společná přistěhovalecká politika pro EU by měla stanovit konkrétní střednědobou až dlouhodobou strategii zaměřenou na kvalifikované přistěhovalce.
Once established legally in the EU, immigrants should enjoy the same social rights as EU nationals.
K dispozici by měly být snadno přístupné jasné informace, jež by propagovaly výhody vyplývající z usazení v Evropě.
The potential within existing immigrant populations to boost labour force participation should be tapped through investment in language, vocational training and general education, combined with determined anti-discrimination strategies.
Je také třeba se dohodnout na přístupu ke společným kritériím pro příjímání přistěhovalců (bodový nebo vyhodnocovací systém) a zohledňovat konkrétní potřeby v členských státech.
All forms of discrimination against immigrant workers and their families should be removed.
Společná výuka jazyka pro děti a matky.
Language training together with the mothers.
Měly by být odstraněny veškeré formy diskriminace namířené proti pracujícím přistěhovalcům a jejich rodinám.
that political refugees enjoy the right to seek asylum and have their claims processed fairly within the EU27.
Lidé v pohybu: kontrolní mechanismy a odpovědnost
People on the move: exercising control and responsibility
Pro řádné fungování společné evropské přistěhovalecké politiky potřebuje EU, která tvoří prostor převážně bez vnitřních hranic, věrohodný systém správy svých vnějších hranic, včetně koordinovaného systému udělování víz státním příslušníkům třetích zemí – tato otázka je rovněž zmíněna níže vkontextu vnější a vnitřní bezpečnosti EU.
As it applies to a space largely without internal frontiers, the proper functioning of a common European immigration policy needs a credible system of managing the EU’s external borders, including a coordinated system of issuing visas to third-country nationals – also addressed further below in the context of the EU’s external and internal security.
Úsilí o zastavení nelegálního přistěhovalectví a obchodování s lidmi musí zahrnovat také opatření na ochranu zranitelných osob a komunit před vykořisťováním na základě nepřijatelných pracovních praktik nebo jiných forem zneužívání, včetně obchodování s lidmi.
Efforts to stem illegal immigration and people trafficking must also include measures to protect vulnerable individuals and communities from exploitation through unacceptable labour practices or other forms of abuse, including human trafficking.
To vyžaduje nepřetržitý dialog mezi zeměmi původu a EU, který bude důsledně využíván a bude doplňovat rozvojovou politiku EU.
This calls for a permanent dialogue between countries of origin and the EU which is consistent in its application and which complements the EU's development policy.
Vzhledem k tomu, že vnější hranice EU překračují v souladu se zákonem každoročně desítky milionů státních příslušníků třetích zemí, je rovněž naprosto nezbytné zlepšit kontrolní a ověřovací mechanismy uvnitř EU.
As tens of millions of third-country nationals lawfully cross the EU’s external borders every year, it is also essential to enhance control and verification mechanisms inside the EU.
To by zajistilo, že náročný úkol řízení migrace nebude jednostranně orientován na vnější hranice EU a nebude spočívat pouze na bedrech zemí, které zajišťují jejich bezpečnost.
This would ensure that the burden of migration control is not unilaterally shifted towards the EU´s external borders and the countries securing them.
Dále je třeba, aby si EU uvědomovala souvislosti mezi migrací a rozvojem a aby formulovala politická řešení, která plně využijí synergií, jež mezi nimi existují.
Furthermore, the EU needs to acknowledge the linkages between migration and development and formulate policy responses that take full advantage of the synergies which exist between them.
Úspěšná náborová politika povede nevyhnutelně kodlivu mozků, který by mohl narušit rozvojový proces ve vysílajících zemích.
A successful recruitment policy will inevitably lead to a brain drain which could undermine the development process in sending countries.
EU by měla vyvinout co největší úsilí, aby tomuto jevu předešla, a měla by těmto zemím pomoci vytvořit lidský kapitál, který je nezbytný pro jejich rozvoj.
The EU should do its utmost to avoid this, helping them to build up the human capital needed for their development.
Zapotřebí je také společný přístup k nelegálním přistěhovalcům.
There is also a need for a common approach to irregular immigrants.
EU musí odstranit rozdíly vpolitikách a postupech členských států vůči osobám bez zákonného přístupu na trh práce.
The EU needs to iron out inconsistencies between Member State policies and behaviour towards persons without legal access to the labour market.
To by mělo zahrnovat harmonizaci práv nelegálních přistěhovalců v celé EU, aby se předešlo zvláštnímu „efektu přitažlivosti“ v jednom členském státě, který by mohl mít vliv na jiný členský stát.
This should include harmonising the rights of irregular immigrants across the EU to avoid specific “call effects” in one Member State that may affect another.
Dvoustranné dohody o rozvoji by měly zahrnovat úsilí o podporu řízeného přistěhovalectví prostřednictvím partnerství v oblasti mobility, jakož i náboru pracovníků a readmisních dohod.
Bilateral development agreements should include efforts to promote orderly immigration through mobility partnerships as well as recruitment and readmission agreements.
Při tvorbě takových politik by měl být brán v úvahu možný přínos zpětné migrace a oboustranné mobility mezi vysílajícími a přijímajícími zeměmi pro rozvoj.
The elaboration of such policies should take account of the potential benefits for development of return migration and two-way mobility between sending and receiving countries.
Udělení trvalého pobytu v EU, například formou „modré karty“, by mohlo podnítit cirkulační migraci osob, které se chtějí na delší dobu navrátit do svých zemí původu.
Permanent residence status in the EU, for instance by way of a “blue card”, could encourage the circular migration of those who want to return to their countries of origin for an extended period of time.
Řešení nelegální migrace by mělo také zahrnovat potírání kultury zaměstnávání nelegálních přistěhovalců, která je stále běžnou praxí v řadě členských států, zejména ve stavebnictví azemědělství a rovněž v domácnostech.
Addressing irregular migration should also include combating the culture of employing irregular immigrants, in particular in the building and agriculture sectors as well as in private households, still evident in several Member States.
To bude vedle dalších opatření vyžadovat zlepšení vnitřních kontrol pracovních povolení a povolení k pobytu v zemích s vysokým počtem nelegálních přistěhovalců.
This will require, among other measures, enhancing internal controls on work and residency permits in those countries with high numbers of irregular immigrants.
EU by měla investovat do systémů vysokoškolského vzdělávání ve vysílajících zemích za účelem rozvoje dovedností, které lze později sdílet.
Finally, the EU should invest in the higher education systems of sending countries in order to build up skills which can later be shared.
Stručně řečeno, cílem by mělo být vzdělávat, a nikoli podporovat odliv mozků.
In a nutshell, the aim should be training, not draining.
ENERGETICKÁ BEZPEČNOST A ZMĚNA KLIMATU: NOVÁ PRŮMYSLOVÁ REVOLUCE vídající opatření, mohla by do konce století významně vzrůst teplota planety, což by vedlo k zániku celých regionů a k ohromným tokům uprchlíků, které z domovů vyžene změna klimatu, a miliardy lidí by se ocitly bez vody.
ENERGY SECURITY AND CLIMATE CHANGE: A NEW INDUSTRIAL REVOLUTION to take adequate measures could result in a significant rise in the planet’s temperature by the end of the century, leading to the disappearance of whole regions, huge flows of climate refugees and to billions being left without water.
Vnejlepším případě bychom čelili měnícím se formám desertifikace, stoupající hladině moří, velkým suchům avyšším teplotám – a to se všemi jejich důsledky.
At best, we would face changing patterns of desertification, rising sea levels, severe drought and higher temperatures – with all their respective consequences.
Nebudeme-li se zabývat energetickou situací v Evropě, do roku 2030 se bude vyznačovat vzrůstající potřebou a klesajícími dodávkami.
If left unaddressed, by 2030 the energy situation in Europe will be one of increasing need and declining supply.
Závislost na nákladném dovozu ropy, plynu a uhlí ztřetích zemí vzroste ze současných 50% přibližně na 60% a fosilní paliva by mohla mít z hlediska skladby zdrojů energie v Evropě až 80% podíl.
Dependency on high priced imports of oil, gas and coal from third countries will increase from its current 50 per cent to about 60 per cent while fossil fuels could represent up to 80 per cent of Europe’s energy mix.
Dodávky energie budou navíc pocházet z některých politicky nejvíce nestabilních oblastí světa.
On top of this, supplies will be drawn from some of the world’s most politically volatile areas.
Vzhledem k velké energetické náročnosti našich ekonomik je prostor pro zranitelnost a otřesy ohromný.
Given the sheer energy intensity of our economies, the scope for vulnerability and turbulence is immense.
A jako by to nestačilo, dopad změny klimatu na globální ekonomiku by mohl výrazně přesáhnout dopad současné finanční a hospodářské krize.
As if this were not enough, the impact of climate change on the global economy could dwarf the impact of the current financial and economic crisis. Failure
Výzvy, před nimiž stojíme, jsou obrovské a vyžadují okamžitou reakci spolu s rozsáhlou mobilizací zdrojů.
The challenges we face are enormous and call for an urgent response along with a huge mobilisation of resources.
Například mají-li být splněny současné cíle pro emise uhlíku, bude třeba desetkrát zvýšit uhlíkovou produktivitu (tj. výši HDP na každou vypuštěnou tunu oxidu uhličitého), přičemž toho musíme dosáhnout za „pouhých“ 40 let.
For instance, carbon productivity (how much GDP we get for every tonne of carbon we emit) will need to increase ten-fold to meet existing carbon
Dlouhodobý nárůst poptávky po energii se po poklesu opět zvýší
Long term energy-demand growth will rebound after the downturn passes
Celkové roční tempo růstu, 2006-2020
Energy demand by country, 2006-20 QBTU
Energetická poptávka podle zemí, 2006-2020QBTU
Compound annual growth rate, 2006-20 %
Blízký východ Japonsko Evropa
Russia India China Middle East Japan Europe
Reálně proto hrozí možné důsledky v podobě sociální, hospodářské a politické destabilizace.
emission targets; and we need to achieve this in “only” 40 years. The potential for social, economic and political destabilisation is therefore real.
Máme-li se s tímto herkulovských úkolem vypořádat, nemůžeme jednoduše spoléhat na trh.
Yet to tackle these Herculean tasks, we cannot simply rely on the market.
Nutné jsou spíše rozsáhlé veřejné intervence a podpora, které podnítí „novou průmyslovou revoluci“.
Instead, wide ranging public interventions and support are needed to initiate a “new industrial revolution”.
EU musí z tohoto problému učinit skutečnou příležitost.
The EU must transform this challenge into a real opportunity.
Z těchto změn by nejvíce těžili evropští spotřebitelé.
The main winners from these changes would be European consumers.
Vysoké ceny energií představují nadále značnou zátěž pro jednotlivé domácnosti – energie tvoří 15% jejich celkových výdajů.
High energy prices remain a significant burden on individual households, making up 15 percent of their total expenditure.
Podobně vněkterých odvětvích závislých na energiích narušují vysoké ceny energií základní konkurenceschopnost evropského průmyslu.
Similarly, in certain energy dependent sectors, high energy prices undermine the fundamental competitiveness of European industry.
EU nemůže tváří v tvář těmto výzvám zůstat nečinná.
The EU cannot remain complacent in the face of these challenges.
Musí pomoci svým členských státům tím, že vytvoří skutečně společnou a integrovanou energetickou politiku, zaměřenou na energetickou účinnost, diverzifikaci, závislost a boj proti změně klimatu.
It must come to the assistance of its Member States by developing a truly common and integrated energy policy, targeting energy efficiency, diversification, dependency and the fight against climate change.
Je třeba začít snadno dosažitelnými cíli: zásadní změny v oblasti energetické účinnosti
Starting with the ‘low-hanging fruits’: revolutionising energy efficiency
Změna v průmyslu a chování, která je za tímto účelem nezbytná, nebude snadná.
The industrial and behavioural change needed to bring this about will not be easy.
Důvody jsou však zřejmé.
But the rationale is clear.
Roční náklady na snižování emisí skleníkových plynů jsou odhadovány přibližně na 2%světového HDP; v případě nečinnosti jsou každoroční náklady odhadovány nejméně na 5%HDP.
The annual cost of reducing greenhouse gas emissions is estimated at about 2 per cent of world GDP while failure to act is estimated to cost at least 5 per cent of the GDP each year.
Zároveň nabízí rozvoj udržitelné „zelené“ ekonomiky rozsáhlé technologické, podnikatelské a obchodní příležitosti, jichž je třeba využít.
At the same time, the development of a sustainable green economy provides wide-ranging technological, business and commercial opportunities which need to be grasped.
EU má skutečnou příležitost zaujmout vtéto diskusi pozici morálního a politického vůdce, aniž by ztratila ze zřetele hmatatelný přínos vhospodářské a průmyslové oblasti.
There is a real opportunity for the EU to exercise moral and political leadership in this debate without losing sight of the tangible economic and industrial benefits.
Musí tak ale učinit rychle, než ji ostatní předstihnou.
But it must do so swiftly, before others race ahead.