natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S ohledem na názor inspektorátu, Commission de pilotage (dohlížecí komise) rozhoduje, zda tyto materiály splňují oficiální požadavky, a jasně udává důvody svého rozhodnutí.
The Commission de pilotage (supervisory commission) decides whether these items comply with official requirements, with due regard for the opinion of the inspectorate and clearly stating the reasons for its decision.
Školy na nákup učebnic a softwaru schválených touto komisí dostávají finanční prostředky.
Schools receive financial support for the purchase of school textbooks and software approved by the Commission de pilotage.
Belgie (BE fr, BE de): (a) týká se škol, za které je společenství přímo odpovědné, odpovědnou osobou je ministr; (b) týká se sektoru veřejných a soukromých dotovaných škol, kde odpovědnost zůstává na vedení školy.
Belgium (BE fr, BE de): (a) refers to schools for which the Community is directly responsible and a minister is the responsible authority; (b) refers to schools in the public and private grant-aided sector. In the grant-aided sector, the responsible authority is deemed to be the school-based management body.
Řecko: Učitelé cizích jazyků si mohou vybírat učebnice z daného seznamu.
Greece: Teachers of foreign languages may choose their textbooks from a predetermined list.
Malta: Pro anglickou, italskou a maltskou literaturu (ISCED 1) a přírodní vědy si školy mohou vybírat texty z daného seznamu.
Malta: In English and Italian literature, Maltese literature (at ISCED level 1) and science, schools may select texts from a predetermined reading list.
Učitelé mají naprostou volnost ve výběru učebnic, nebo si je vybírají z předem daného seznamu.
Teachers are either entirely free to choose their preferred textbooks, or may do so from a predetermined list.
Zeměmi, kterých se týká první možnost, jsou Dánsko, Německo, Španělsko, Francie, Itálie, Maďarsko, Nizozemsko a Spojené království (Skotsko), ačkoliv v případě Nizozemska se to přísně vzato vztahuje pouze na úroveň ISCED 2, protože na úrovni ISCED 1 se na výběru podílejí ředitelé škol.
Countries to which the first alternative applies are Denmark, Germany, Spain, France, Italy, Hungary, the Netherlands and the United Kingdom (Scotland), although in the Netherlands this only applies strictly speaking to ISCED level 2, since at ISCED 1 the choice is made jointly with the school head.
Zeměmi, kde si mohou učitelé vybírat učebnice ze seznamu, jsou Estonsko, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Polsko a Slovinsko.
The countries in which teachers may select their books from a list are Estonia, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Poland and Slovenia.
Ve Francii jsou za financování a obnovu učebnic odpovědné regionální a místní úřady.
In France, the regional and local authorities are responsible for subsidising school textbooks and thus for renewing them.
Výběr knih se konzultuje s řediteli škol, kteří se s touto záležitostí obracejí na učitele.
School heads are consulted regarding the choice of books and in most cases refer this matter to their teaching staff.
V Itálii výběr učebnic vychází z principu školní kurikulární autonomie a je výsledkem procesu, ve kterém každý učitel zpracuje návrh, který je připomínkován buď mezitřídní radou (ISCED 1) nebo třídní radou (ISCED 2), závěrem pak rada učitelů přijme konečné rozhodnutí.
In Italy, the choice of school books reflects the principle of school curricular autonomy and is the outcome of a process in which each teacher makes proposals on which either the interclass council (primary education) or the class council (lower secondary education) expresses an opinion, with the decision taken by the teachers’ council.
Navíc směrnice o autonomii škol stanoví, že výběr učebnic by měl být v souladu s národním plánem pro vzdělávání, kterým jsou dány cíle na národní úrovni.
Furthermore, the regulations on school autonomy lay down that the choice of school textbooks should be consistent with the National Plan for Education and, therefore, the objectives set at national level.
Ve Slovinsku Rada pro všeobecné vzdělávání schvaluje hlavní učebnice, učitelé si však mohou pro doplnění vybírat další.
While in Slovenia the Council for General Education approves the main textbooks, teachers may select others to supplement them.
Výzkum ukazuje, že přestože mají tuto možnost, učitelé se většinou neodchylují od obsahu učebnic, které si vybrali.
Research reveals that, in spite of opportunities to do so, in practice teachers tend not to deviate from the content of the textbooks they have selected, which often describe in detail the compulsory minimum curriculum drawn up at central level.
Tyto učebnice totiž často detailně popisují povinné minimální kurikulum vytvořené na centrální úrovni.
In Hungary, a teacher has to consult all other teachers of the same subject prior to selecting any books.
V Maďarsku učitel před výběrem učebnice musí tuto volbu konzultovat se všemi ostatními učiteli stejného předmětu. Tyto tituly mohou nebo nemusí být zahrnuty v seznamu vytvořeném ministerstvem.
These titles may or may not be included in the list drawn up by the ministry although, in the latter case, the choice is subject to the opinion of the education provider.
Pokud na seznamu titul není, musí volbu schválit zřizovatel.
Furthermore, each book chosen must be available for use by all pupils.
Obr. 2.4b: Subjekty rozhodující ve školách o výběru učebnic, ISCED 1 a 2, 2006/07
Figure 2.4b: School decision-makers involved in the choice of school textbooks, ISCED 1 and 2, 2006/07
Obr. 2.5a: Autonomie škol vzhledem k možnosti rozdělovat při povinné výuce žáky do skupin, ISCED 1 a 2, 2006/07
Figure 2.5a: School autonomy regarding the basis on which pupils may be organised into groups for compulsory learning activity, ISCED 1 and 2, 2006/07
Estonsko: Hlavním kritériem pro rozhodnutí, zda žáci mají být umístěni do oddělených skupin, je jejich věk.
In the grant-aided sector, the responsible authority is deemed to be the school-based management body.
Doporučuje se, aby chlapci a dívky od pátého ročníku měli oddělenou tělesnou výchovu.
Estonia:The age of pupils is the main criterion determining whether they may be placed in separate groups.
Tam, kde mají školy dostatek finančních prostředků, se mohou skupiny tvořit i v jiných hodinách (např. jazykových), ale bez rozdělení na chlapce a dívky. Maďarsko: S platností od r.
Where schools have sufficient financial resources, groups may be formed within classes for other lessons (such as those in languages) but without separating boys and girls.
Je stanoven minimální a maximální počet žáků, přičemž maximální počet může být překročen pouze tehdy, když školy mají dvě třídy na stejné úrovni.
A minimum number of pupils per class will be set, as will a maximum number which may be exceeded only if schools have two classes at the same level.
Malta: Ředitelé škol musí s Ministerstvem školství konzultovat, zda je možné nabídnout vybraný volitelný předmět podle počtu žáků v každé skupině.
Malta: School heads have to consult the Ministry of Education to see whether it is possible to offer the chosen optional subject in accordance with the number of students in each group setting.
Rakousko: V Hauptschulen se mohou žáci rozdělit do tří skupin ve třech předmětech.
Austria: In the Hauptschulen there is ‘streaming’ of three student groups in three subjects.
Rumunsko: Minimální a maximální počet žáků v každé třídě je stanoven na národní úrovni.
Romania: The minimum and maximum number of pupils in each class are set at national level.
Slovensko: Minimální a maximální počet žáků v každé třídě je vymezen zákonem.
Slovakia: The minimum and maximum number of pupils in each class are specified in law.
V mnoha zemích, jako jsou Dánsko, Estonsko, Řecko (ISCED 2), Francie, Kypr, Litva, Nizozemsko, Rakousko (Hauptschulen), Spojené království (Skotsko), Island, Lichtenštejnsko (dočasně tvořené skupiny) a Norsko, učitelé a ředitelé rozhodují společně, jak budou žáci seskupováni.
In many countries, teachers and head teachers decide jointly how pupils will be organised into groups, as is the case in Denmark, Estonia, Greece (ISCED 2), France, Cyprus, Lithuania, the Netherlands, Austria (Hauptschulen), the United Kingdom (Scotland), Iceland, Liechtenstein (temporarily formed groups) and Norway.
Ve Francii mohou ředitelé rozhodnout, zda ve třídách budou žáci na stejné nebo na různé úrovni.
In France, school heads may decide whether to form classes in which pupils are either at the same level or different levels.
Ve Španělsku rozhodují učitelé.
In Spain, it is the teachers who do so.
Ačkoliv ve zbývajících zemích nejsou učitelé zapojeni přímo, neboť tento úkol přísluší ředitelům nebo vedení školy, často jsou v určité etapě rozhodovacího procesu žádáni o vyjádření.
While in the remaining countries teachers are not directly involved, as this task is undertaken by the school head and/or the school management body, they may be asked for their opinion at a particular stage in the decision-making process.
Obr. 2.5b: Subjekty rozhodující ve školách o možnosti rozdělovat při povinné výuce žáky do skupin, ISCED 1 a 2, 2006/07
Figure 2.5b: School decision-makers involved in determining the basis on which pupils may be organised into groups for compulsory learning activity, ISCED 1 and 2, 2006/07
Zdroj: Eurydice.
School head
Obr. 2.6a: Autonomie škol vzhledem ke kritériím pro interní hodnocení žáků, ISCED 1 a 2, 2006/07
Figure 2.6a: School autonomy regarding the criteria for the internal assessment of pupils, ISCED 1 and 2, 2006/07
Belgie (BE fr): Ve školních letech 2006/07 a 2007/08 vedly k ocenění Certificat d’études de base (pro žáky studující šestý ročník primární školy) dvě různé cesty, a to: filière externe („externí“ způsob), tj. externí zkouška společná pro všechny školy, a filière interne („interní“ způsob), tj. zkouška v rámci jednotlivých škol.
Belgium (BE fr): In the 2006/07 and 2007/08 school years, two different course options have led to the award of the Certificat d’études de base (for pupils enrolled in the sixth year of primary education): they are the filière externe (the ‘external’ option) involving a common external examination applicable to all schools and the filière interne (the ‘internal’ option) offered within each individual school.
Filière externe se od školního roku 2008/09 stane povinnou.
The filière externe becomes mandatory with effect from the 2008/09 school year.
Dánsko: V zájmu posílení hodnocení žáků ve Folkeskole bylo ve školním roce 2008/09 zavedeno nové systémové opatření požadující písemnou zprávu o všech žácích všech ročníků.
Denmark: In order to strengthen pupil assessment in the Folkeskole, a provision is being introduced in the 2008/09 school year requiring a written plan for all pupils at all form levels.
Tyto zprávy mají obsahovat informace o výsledcích průběžných hodnocení ve všech předmětech a opatření přijatá na základě těchto výsledků.
These plans are to contain information about the results of ongoing assessment in all subjects and the course of action undertaken on the basis of those results.
Tato zpráva bude připravována a předkládána rodičům minimálně jednou ročně.
The plans are to be prepared at least once each school year and submitted to parents.
Jednotná forma zprávy ještě nebyla zavedena.
A single template for them has not yet been introduced.
Lucembursko: Ročně se musí uskutečnit pevný počet interních zkoušek hodnocených počtem bodů na stupnici 0-60. Maďarsko: S platností od r.
Luxembourg: A fixed number of internal examinations has to be held annually, with marking based on a 0-60-point scale.
Pokud výsledky zůstávají horší než požadované minimum i v následujícím roce, na nevyhovující úrovně studia úředně dohlíží Školský úřad.
If the results remain lower than the required minimum for a second successive year, the substandard levels of study are officially supervised by the Education Office.
Spojené království (ENG/WLS/NIR): Existují konkrétní požadavky pro hodnocení žáků na konci každé klíčové etapy (Key stage).
United Kingdom (ENG/WLS/NIR): There are specific requirements for reporting teacher assessment at the end of each key stage.
Školy si mohou tento rámec doplňovat podle uvážení.
Schools are free to supplement this framework as they see fit.
V Severním Irsku jsou zaváděna nová pravidla s důrazem na slovní hodnocení žáků.
In Northern Ireland, new teacher assessment arrangements are being introduced with an emphasis on qualitative comments.
Lichtenštejnsko: Známkovací systém (se známkami od 1 do 6) je vymezen v celostátní legislativě.
Liechtenstein: The marking system (with marks of 1 to 6) is specified in national legislation.
Pouze význam ústního hodnocení se může v jednotlivých školách lišit.
Only the weighting of oral assessment may vary from one school to the next.
Ve velké většině evropských zemí učitelé určují, na jakých základech by žáci měli být hodnoceni, a to buď nezávisle, nebo společně s ředitelem školy.
In the great majority of European countries, teachers determine the basis on which pupils should be assessed, acting either independently or jointly with their school head.
Společné hodnocení je zavedeným pravidlem v Belgii, Bulharsku, Německu, Estonsku, Irsku (ISCED 2), Norsku, ve Švédsku, Spojeném království (Skotsko), na Maltě, Slovensku a Islandu.
The latter procedure is the norm in Belgium, Bulgaria, Germany, Estonia, Ireland (ISCED 2), Malta, Poland, Slovakia, Sweden, the United Kingdom (Scotland), Iceland and Norway.
V Polsku má tuto odpovědnost rada učitelů v čele s ředitelem.
Thus in Poland, the teachers’ council chaired by the school head is responsible.
V Belgii (Francouzské a Německy mluvící společenství) je hodnocení žáků určitého předmětu prováděno příslušným učitelem, zatímco celkové hodnocení žáků a rozhodnutí, zda mají postoupit do dalšího ročníku nebo zda jim má být uznána certifikovaná kvalifikace, je příjímáno radou ročníku, jejímž je ředitel (nebo jeho zástupce) členem.
In Belgium (the French and Germanspeaking Communities), pupil assessment for a particular set of lessons is conducted by the teacher concerned, while the overall assessment of pupils and decisions as to whether they should progress to the next class or be awarded a certified qualification are taken by the
Autonomie a odpovědnost učitelů v Evropě
Levels of Autonomy and Responsibilities of Teachersin Europe class council of which the school head (or his or her representative) is a member.
Pochopitelně je tato volnost často uplatňována ve specifických vzdělávacích rámcích, které předpokládají shodu s určitými všeobecnými podmínkami.
In Denmark, Italy, Lithuania, Hungary, Austria, Romania, Slovenia and Finland, teachers are fully autonomous in the area of internal assessment.
Například v Estonsku je hodnocení žáků regulováno Ministerstvem školství a výzkumu.
Logically, this freedom is often exercised in a specific educational framework which entails compliance with certain general conditions.
Podle zákona o základním a středním vzdělávání jsou znalosti, schopnosti a zkušenosti žáků hodnoceny podle pětibodové stupnice.
According to the law on basic and upper secondary education, the knowledge, abilities and experience of pupils are assessed on a five-point scale.
Školy si mohou zvolit jiný systém hodnocení, ale výsledná známka na konci roku musí odpovídat této stupnici.
Schools may adopt a different system of assessment but the annual mark must relate to that scale.
Hodnocení chování a píle žáků je založeno na všeobecných kompetencích obsažených ve všeobecném vzdělávacím programu školy a na interních předpisech.
The assessment of conduct and application on the part of pupils is based on the general competencies included in the general curriculum of the school and on its internal regulations.
Na Maltě směrnice poskytuje řídicí orgán.
In Malta, guidelines are provided by the management of the head office.
Obr. 2.6b: Subjekty rozhodující ve školách o kritériích pro interní hodnocení žáků, ISCED 1 a 2, 2006/07
Figure 2.6b: School decision-makers involved in determining the criteria for the internal assessment of pupils, ISCED 1 and 2, 2006/07
Kapitola 2: Míra pedagogické autonomie učitelů
Chapter 2: Educational Provision andthe Autonomy of Teachers in the criteria and methods used.
V různých etapách procesu mohou učitelé pracovat v týmech.
At different stages of the process, teachers may work in teams.
Například v Itálii rady učitelů vytvářejí všeobecná kritéria, kterými se učitelé musí v rámci plánu vzdělávací nabídky školy při hodnocení žáků řídit.
For example in Italy, the teachers’ council draws up the general criteria with which teachers have to comply when assessing pupils under the Plan for Educational Provision drawn up by the school.
Průběžné hodnocení žáků je v odpovědnosti každého učitele.
The continuous assessment of pupils is the responsibility of each teacher.
Jak pravidelná hodnocení (po každých třech nebo čtyřech měsících), tak závěrečné hodnocení vykonává skupina učitelů, kteří vyučují v každé třídě.
Both periodic assessment once every three or four months and final assessment are carried out by the group of teachers who work in each class.
Totéž platí pro Rumunsko, kde kritéria pro interní hodnocení žáků stanovuje komise, která se skládá ze specializovaných učitelů jednotlivých předmětů nebo částí programu.
The same applies to Romania in which the criteria for the internal assessment of pupils are established by a committee consisting of the specialist teaching staff for part of the programme or a particular subject.
Obr. 2.7a: Autonomie škol vzhledem k rozhodnutí, zda má žák opakovat ročník, ISCED 1 a 2, 2006/07
Figure 2.7a: School autonomy regarding decisions as to whether pupils should repeat a year, ISCED 1 and 2, 2006/07
Belgie: V sekundárním vzdělávání existuje postup, podle kterého se může podat na konci školního roku odvolání proti rozhodnutí rady třídy.
Belgium: In secondary education, there is a procedure under which appeals may be lodged against the decisions of the class councils at the end of the school year.
Ve Francouzském společenství také existuje odvolací rada, která může zvrátit rozhodnutí o neudělení vysvědčení o základním vzdělání (certificat d’études de base) na konci primární školy.
In the French Community, there is also an appeals council for challenging decisions to withhold the award of the certificat d’études de base (certificate of ‘basic’ education) at the end of primary school.
Kypr: Na úrovni ISCED 1 neexistuje autonomie, protože žáci postupují do dalších ročníků automaticky, kromě mimořádných případů, kdy je nutná dohoda mezi ředitelem a školním inspektorem.
Cyprus: At ISCED level 1, there is no autonomy, since pupils progress automatically from one class to the next in all but exceptional circumstances requiring the agreement of both the school head and the school inspector.
Lotyšsko: Podle předpisů vydaných kabinetem ministrů musí žáci, jejichž výsledky jsou ve více než dvou předmětech nedostatečné, opakovat ročník.
Latvia: According to regulations enacted by the Cabinet of Ministers, pupils whose assessment results in more than two school subjects are unsatisfactory have to begin the year again.
Lucembursko: Na úrovni ISCED 1 jsou školy v této oblasti autonomní.
Luxembourg: At ISCED level 1, schools are autonomous in this area.
Slovinsko: Žáci v zásadě neopakují první a druhý ročník tříletého vzdělávacího cyklu.
Slovenia: Pupils cannot generally redo the first or second years in a three-year stage of schooling.
Na žádost rodičů, učitelů nebo sociálních pracovníků mohou žáci opakovat ročník v případě nedostatečných výsledků, nemoci nebo z jiného závažného důvodu.
At the request of parents, teachers or social workers, pupils may retake a year in the event of poor results, illness or for any other valid reason.
Spojené království (NIR): Věk, ve kterém žáci běžně přecházejí do sekundárního vzdělávání, je uzákoněn, ale ve výjimečných případech může žák na základě rozhodnutí školy přestoupit o rok později.
United Kingdom (NIR): The age at which pupils normally transfer from primary to secondary education is fixed by legislation, but in exceptional circumstances a pupil can be transferred a year later than normal, at the school's discretion.
Lichtenštejnsko: Na úrovni ISCED 1 žáci postupují do dalšího ročníku automaticky.
Liechtenstein: At ISCED level 1, pupils progress automatically from one year to the next.
V Lotyšsku, Lucembursku (ISCED 2), Lichtenštejnsku (ISCED 1) a Norsku školy neodpovídají za rozhodnutí, zda by žák měl opakovat ročník.
In Latvia, Luxembourg (ISCED 2), Liechtenstein (ISCED 1) and Norway, schools are not responsible for deciding whether pupils should retake a year.
V Norsku žáci v průběhu povinné školní docházky postupují do dalších ročníků automaticky, v Lichtenštejnsku se tak děje na úrovni ISCED 1.
In Norway, they normally progress automatically to the next class throughout their compulsory education, while in Liechtenstein they do so at ISCED level 1.
Nicméně se očekává, že špatné výsledky jednotlivých žáků by se spíše než opakováním ročníku měly řešit individuálním přístupem a poskytováním větší podpory.
However, there is an expectation that low attainment of individual pupils should be addressed through differentiated teaching and the provision of additional support, rather than by repeating a year.
Žáci proto téměř vždy automaticky postupují do dalšího ročníku.
Pupils therefore almost always progress automatically to the next year.
Jinde je toto rozhodnutí ponecháno zcela na škole. Učitelé v tomto směru velmi často jednají nezávisle nebo společně s ředitelem. V České republice, Dánsku, na Maltě, Slovensku, ve Švédsku a Spojeném království rozhodnutí závisí na řediteli školy.
Elsewhere, this kind of decision is at the entire discretion of schools and very often the teachers acting independently or jointly with the school head.
Tak jako v případě zemí, kde názor ředitele školy převažuje, na Maltě ředitelé rozhodují sami, i když obvykle po předchozí konzultaci se svými zástupci a učiteli.
As in the case of countries in which the opinion of the school head tends to predominate, school heads in Malta alone take the decision, even if they usually consult their deputy and teaching staff first.
Obr. 2.7b: Subjekty rozhodující ve škole o tom, zda má žák opakovat ročník, ISCED 1 a 2, 2006/07
Figure 2.7b: School decision-makers involved in determining whether pupils should repeat a year, ISCED 1 and 2, 2006/07
Ve Francii kromě toho, že školy na úrovni ISCED 2 musí o této záležitosti informovat rodiče, mohou recteurs (ředitelé) a inspektoři v každém školském obvodě (Académie) zavést „politiku řízení toku žáků“ zahrnující rozhodování o opakování ročníku.
ISCED 2 have to refer this matter to parents, the recteurs and inspectors in each académie may adopt policies for pupil flow management involving decisions about which pupils should do their year again.
Navíc na úrovni ISCED 1 tato autonomie může být ovlivněna různými opatřeními, která v praxi znamenají omezení volnosti škol a hlavních zainteresovaných stran.
Furthermore, at ISCED 1, the autonomy discussed here may be affected by different measures which in practice restrict the freedom of schools and that of their main players.
Například v Belgii, ve Španělsku a na Kypru je omezen počet ročníků, které žák může v primárním vzdělávání opakovat, a v dalších zemích, jako jsou Dánsko, Řecko, Itálie, Malta, Polsko a Portugalsko, je to možné pouze za výjimečných okolností.
For example, Belgium, Spain and Cyprus limit the number of times that pupils can repeat a year in primary education, while other countries such as Denmark, Greece, Italy, Malta, Poland and Portugal, authorise them to do so only under exceptional circumstances.
V České republice může ředitel nařídit žákům opakovat ročník, pokud na konci roku nevyhověli v některém z povinných předmětů, stanovených školním vzdělávacím programem (kromě výchovných předmětů), nebo pokud propadli u opravných zkoušek.
In the Czech Republic, a school head can oblige pupils to redo a year if they have not passed in all compulsory subjects in the curriculum (except educational care subjects) at the end of the second term or after sitting their examinations a second time.