natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Díky příznivé ekonomické situaci se průměrný poměr veřejného dluhu eurozóny k HDP snížil o téměř 2 procentní body na úroveň 66,7 %, což je nejnižší hodnota poměru veřejného dluhu k HDP od začátku třetí etapy HMUv
Rather than concrete consolidation measures on the expenditure side, this improvement reflected buoyant tax revenue growth over and above the growth that can be explained by developments in the assumed macroeconomic tax bases.
Údaje za rok 2007 v programech stability jsou založeny na odhadech, a mohou se proto lišit od konečných výsledků.
A small majority of euro area countries reached or continued to meet their mediumterm budgetary objective (MTO) in 2007.
VÝVOJ EMISE DLUHOVÝCH CENNÝCH PAPÍRŮ VLÁDNÍCH INSTITUCÍ A SPREADŮ VÝNOSŮ Z DLUHOPISŮ V EUROZÓNĚ
DEVELOPMENTS IN THE ISSUANCE OF GOVERNMENT DEBT SECURITIES AND BOND YIELD SPREADS IN THE EURO AREA
V prostředí rostoucích úrokových sazeb, které charakterizovalo většinu roku 2007, vzrostla v eurozóně čistá emise dluhových cenných papírů vládních institucí. Tento nárůst byl velmi výrazný u krátkodobých dluhových cenných papírů.
In an environment of rising interest rates, which characterised most of the year, euro area net issuance of general government debt securities increased in 2007.
V čistém vyjádření se objem dluhových cenných papírů vládních institucí v eurozóně zvýšil v prosinci 2007 o 2,8 %, což je pouze o 0,4 procentního bodu více než v roce 2006 (viz tabulka A)1. V souvislosti s příznivým hospodářským růstem došlo ke snížení poměru vládního dluhu k HDP ve většině zemí eurozóny.
In net terms, the growth rate of euro area general government debt issuance was 2.8% in December 2007, or only 0.4 percentage point higher than in 2006 (see Table A).1 However, the general government debt-to-GDP ratio declined in most euro area countries, in the context of stronger economic growth.
Tabulka A Dluhové cenné papíry emitované vládami zemí eurozóny
Table A Debt securities issued by euro area governments
(meziroční procentní změna ke konci období)
(annual percentage changes; end of period)
Vládní instituce celkem Dlouhodobé S fixní sazbou S pohyblivou sazbou Krátkodobé
Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm
Jedním z důvodů, proč v roce 2007 došlo k procentnímu nárůstu emise krátkodobých dluhových cenných papírů v porovnání s dlouhodobými, zapříčinil pravděpodobně nárůst dlouhodobých úrokových sazeb v prvním pololetí roku 2007.
One reason for the 2007 percentage increase in governments’ issuance of shortterm debt securities relative to longterm debt securities could be the rise in longterm interest rates in the first half of the year.
Kvůli strmé výnosové křivce pokleslo meziroční tempo růstu dlouhodobých dluhových cenných papírů ze 3,4 % na 2,3 % v roce 2007, zatímco meziroční tempo růstu krátkodobých dluhových cenných papírů se prudce zvýšilo a v roce 2007 dokonce dosáhlo kladných hodnot.
Accordingly, as governments were faced with a steep yield curve, the annual growth rate of longterm debt securities fell from 3.4% in 2006 to 2.3% in 2007, while the annual growth rate of shortterm debt securities rose sharply, and even turned positive in 2007.
Z analýzy struktury nesplacených dluhových cenných papírů vládních institucí vyplývá, že emisi vládního dluhu provádí převážně ústřední vláda.
An analysis of the structure of outstanding general government debt securities reveals that government debt issuance is undertaken predominantly by central government.
V roce 2007 její podíl na nesplacených dluhových cenných papírech činil 93,5 % a zbývajících 6,5 % připadlo na ostatní subjekty vládního sektoru.
In 2007 it accounted for 93.5% of outstanding debt securities, while the other general government sub-sectors were responsible for the remaining 6.5%.
Obecně země při správě veřejného dluhu v zásadě nezměnily svou orientaci na dlouhodobý horizont.
In general, countries have not changed their longterm debt management orientation.
V roce 2007 činily dlouhodobé závazky 92,5 % z nesplacených dluhových cenných papírů, což je o něco méně než roce 2006.
In 2007 longterm debt accounted for around 92.5% of outstanding debt securities, which is slightly less than in 2006.
Podíl krátkodobých cenných papírů se naproti tomu zvýšil ze 7,1 % v roce 2006 na 7,5 % v roce 2007 (viz tabulka B).
The share of shortterm debt securities, however, increased from 7.1% in 2006 to 7.5% in 2007 (see Table B).
Z tabulky B rovněž vyplývá, že zdaleka největší část dlouhodobých dluhových cenných papírů vládních institucí byla emitována s fixní úrokovou sazbou.
Table B also indicates that by far the largest proportion of longterm general government debt securities was issued at a fixed rate.
Podíl emisí s pohyblivou úrokovou sazbou
The share of floating rate issues increased slightly in 2007, thus continuing the upward trend that started in 2004.
1 Míry růstu jsou vypočítány na základě finančních transakcí, a proto nezahrnují překlasifikování, přecenění, kurzové vlivy a ani jiné změny, které nepocházejí z transakcí.
1 Growth rates are calculated on the basis of financial transactions and therefore exclude reclassifications, revaluations, exchange rate variations and other changes that do not arise from transactions.
Podrobnější informace naleznete v technických poznámkách k tabulkám 4.3 a 4.4 v části „Statistika eurozóny“ Měsíčního bulletinu ECB.
For details, see the technical notes relating to Tables 4.3 and 4.4 of the “Euro area statistics” section of the ECB’s Monthly Bulletin.
Tabulka B Struktura zůstatků dluhových cenných papírů emitovaných vládami zemí eurozóny
Table B Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments
(v % celkové emise dluhových cenných papírů vládních institucí; ke konci období)
(percentages of total debt securities issued by general government; end of period)
Ústřední vládní instituce Dlouhodobé Krátkodobé Ostatní vládní instituce Dlouhodobé Krátkodobé Vládní instituce celkem Dlouhodobé Fixní sazba Pohyblivá sazba Krátkodobé Vládní instituce celkem v mld. EUR
Central government Longterm securities Shortterm securities Other general government Longterm securities Shortterm securities Total general government Longterm Fixed rate Floating rate Shortterm Total general government in EUR billions
Vliv rostoucích úrokových sazeb na vládní dluh se projevil takto: i) vliv vyplývající ze změn vládního dluhu, ii) vliv v důsledku změn úrokových sazeb a iii) křížový efekt.2 Graf
In order to illustrate the effect of rising interest rates on general government debt interest payments, the change in interest payments can be decomposed as follows: i) an effect stemming from changes in government debt, ii) an effect resulting from changes in interest rates and iii) a residual cross effect.2
A dokazuje, že v roce 2007 poprvé od roku 2000 přispěla změna úrokových sazeb kladně k celkové změně úrokových plateb.
Chart A shows that in 2007, for the first time since 2000, there was a positive contribution from the change in interest rates to the overall change in interest payments.
Dopad změny úrokových sazeb byl navíc vyšší než vliv změny dluhu.
Moreover, the impact of the change in interest rates was higher than the effect from the change in debt.
Pokud jde o rozdíly mezi jednotlivými zeměmi, v zemích eurozóny byly zaznamenány nejnižší výnosy u německých desetiletých státních dluhopisů pravděpodobně kvůli vyšší likviditě těchto dluhopisů a odpovídajícímu statusu referenčních dluhopisů.
In terms of cross-country differences, German ten-year government bond yields have thus far been the lowest among euro area countries on average, primarily on account of these bonds’ higher liquidity and corresponding benchmark status.
Graf B znázorňuje spready výnosů ze státních dluhopisů v zemích eurozóny kromě Německa, na které se na konci roku 2006 vztahoval postup při nadměrném schodku.
Chart B shows the government bond yield spreads for the euro area countries other than Germany under the excessive deficit procedure at the end of 2006, against German bonds.
Rozdíly mezi výnosy ze státních dluhopisů v jednotlivých zemích eurozóny odrážejí rozdíly v jejich likviditě a úvěrovém riziku.
The differences between government bond yields across euro area countries ultimately reflect differences in liquidity and credit risk.
Ve vývoji spreadů výnosů vládních dluhopisů byly v roce 2007 patrné dva výraznější trendy.
There were two discernible trends in government bond yield spreads during 2007.
V prvním pololetí spready výnosů státních dluhopisů v některých zemích eurozóny klesaly.
In the first half of the year, government bond yield spreads were on a downward trend in some euro area countries.
Během turbulencí na finančním trhu ve druhém pololetí roku 2007 a v důsledku všeobecného přehodnocování rizika však došlo k jejich nárůstu, zejména v Řecku, Francii, Itálii a Portugalsku.
However, during the financial market turmoil in the second half of 2007 and as a result of a general repricing of risks, they increased, particularly in Greece, France, Italy and Portugal.
Pokles z konce září zaznamenal v listopadu obrat, kdy se znovu začaly projevovat obavy investorů z dopadů úvěrové finanční krize.
The declines that were observed towards the end of September were reversed in November, following investors’ renewed concerns regarding the turmoil in credit markets.
2 Změnu úrokových plateb, I, lze rozložit takto:
2 The change in interest payments, I, can be decomposed as follows:
Křížový efekt
Cross effect(residual)
Vliv změny dluhu
Effect viachange ininterest rate
Vlivzměnyúrokové sazby přičemž B je vládní dluh a i je průměrná implicitní úroková sazba (I/B).
Effect viachange indebt where B is general government debt and i is the average implicit interest rate (I/B).
Graf A Struktura změn úrokových plateb
Chart A Decomposition of the change in interest payments
Graf B Spready mezi výnosy státních dluhopisů vybraných zemí a Německa
Chart B Government bond yield spreads against Germany
(v % HDP; meziroční údaje)
(as a percentage of GDP; annual data)
(v bazických bodech; denní údaje)
(in basis points; daily data)
Francie Itálie
Greece Portugal
Řecko Portugalsko změny dluhuzměny úrokových sazebkřížové efekty
France Italy change in debtchange in interest ratecross effect
Zdroj: Evropská komise (databáze AMECO) a výpočty ECB.
Sources: Reuters and ECB calculations.
Zdroje: Reuters a výpočty ECB.
Sources: European Commission (AMECO database) and ECB calculations.
roce 1999. Výjimku v tomto ohledu představuje Francie a země s nízkým zadlužením (Irsko a Lucembursko).
or even a reversal of consolidation efforts in some countries and a reduction of surpluses in others.
V šesti zemích navíc poměr veřejného dluhu k HDP zůstal nad referenční hodnotou 60 % HDP.
Against this background, the average government debt ratio in the euro area is expected to decline less rapidly in 2008, by around 1.5 percentage points, to 65.1% of GDP.
Navzdory příznivým fiskálním výsledkům došlo v roce 2007 k nárůstu dluhové emisní aktivity vlád zemí eurozóny (viz box 7).
Progress in the other countries that have not yet reached their MTO would be rather limited on average,
-0,8 % v roce 2007. Spíše než konkrétní rozpočtová konsolidační opatření přijatá pro oblast výdajů toto zlepšení odráželo silný nárůst daňových příjmů, který byl větší než nárůst makroekonomických daňových základen.Při pohledu na jednotlivé země došlov Německu, Řecku, Itálii, Portugalsku a Slovinsku ke znatelnému zlepšení strukturálních sald o nejméně 0,5 procentního bodu HDP.
STANDSTILL IN FISCAL CONSOLIDATION EXPECTED IN 2008 Fiscal plans in euro area countries for 2008, as included in the stability programme updates of end-2007, indicate that the decline in the average government deficit in the euro area, observed since 2004, will come to a halt, with the deficit marginally increasing to 0.9% of GDP.
Naproti tomu v Irsku a Nizozemsku došloke značnému rozpočtovému uvolnění o více než 1 procentní bod HDP. Většina zemí
Government expenditure and revenues would both decrease by approximately the same amount (0.25 percentage point of GDP).
Průměrné strukturální rozpočtové saldo (cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a dalších dočasných opatření) eurozónyse zlepšilo z -1,2 % HDP v roce 2006 na
With economic growth expected to be broadly in line with potential, the near stabilisation of the euro area average deficit reflects a slowdown
V ROCE 2008 SE OČEKÁVÁ ZASTAVENÍ FISKÁLNÍ KONSOLIDACE
with structural fiscal positions even deteriorating in some cases.
Fiskální plány zemí eurozóny na rok 2008, které jsou součástí aktualizovaných programů stability z konce roku 2007, naznačují zastavení poklesu průměrného schodku veřejných financí v eurozóně, pozorovaného od roku 2004, a nepatrné zvýšení schodku na 0,9 % HDP.
comply both with the benchmark improvement in the structural balance of 0.5% of GDP and with additional consolidation requirements included in the respective ECOFIN Council recommendations.
Vládní příjmy a výdaje by měly poklesnout o přibližně stejnou hodnotu (0,25 procentního bodu HDP).
To avoid the risk of exceeding the deficit reference value in the near future, it is essential to continue progressing towards sound public finances after having reduced the deficit to below 3% of GDP.
Vzhledem k tomu, že ekonomický výstup by se měl nacházet zhruba na svém potenciálu, téměř stabilizovaný průměrný schodek eurozóny poukazuje na zpomalení nebo dokonce obrat v rozpočtových konsolidačních opatřeních v některých zemích a na snížení přebytkův dalších zemích.
Otherwise, adverse developments might cause the deficit to quickly exceed that value again.
Za této situace by měl průměrný poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2008 klesat v eurozóně pomaleji, a to přibližněo 1,5 procentního bodu na 65,1 % HDP.
Current projections, as included in the stability programmes of the two countries subject to an excessive deficit procedure, Italy and Portugal, indicate that deficits would be below 3% of GDP in 2008 but would remain rather high, warranting further consolidation.
výši 0,5 % HDP s podmínkou, že v příznivém období bude snaha o konsolidaci větší.
Other euro area countries that did not reach their mediumterm objective in 2007 should pursue a consolidation strategy in line with the requirements of the Stability and Growth Pact.
V dubnu 2007 ministři financí eurozóny (Euroskupina) znovu potvrdili svůj závazek provádět zdravou fiskální politiku v souladu s ustanoveními Paktu stability a růstu.
This requires a structural consolidation of 0.5% of GDP per annum as a benchmark, with greater consolidation efforts to be undertaken if countries experience good times.
Ministři se zavázali, že většina zemí eurozóny dosáhne svého střednědobého cíle v roce 2008 nebo 2009, přičemž se všechny země budou snažit o jeho dosažení nejpozději v roce 2010.
In addition, as noted above, euro area countries should reach their MTO by 2010 at the latest.
Členské země eurozóny, které již dosáhly svého střednědobého cíle, by si měly tuto silnou rozpočtovou pozici udržet, aby se tak vyhnuly fiskální nekázni v ekonomicky příznivém období.
Compliance with these political commitments appears limited, based on the latest update of the stability programmes.
V říjnu 2007 se Rada ECOFIN shodla na řadě vítaných opatření ke zvýšení efektivity Paktu stability a růstu, zejména pak na posílení jeho preventivních nástrojů.
In particular, Ireland, Greece, France and Italy are not expected to reach their MTO by 2010, and the structural fiscal adjustment in 2008 would fall short of the 0.5% of GDP benchmark in Belgium, France, Italy and Austria.
Potvrdila také potřebu dodržovat srovnávací hodnotu snižování deficitu pro dosažení strukturální konsolidace podle Paktu ve výši 0,5 % HDP ročně.
These developments are all the more disappointing as some countries continue to benefit from exceptionally buoyant revenues that enhance the structural budget balances, although their persistence is far from certain.
Nejistota ohledně dopadu turbulencí na finančním trhu, které začaly v létě roku 2007, na ekonomiku a rozpočet naznačuje, že při nastavení fiskální politiky je nutná zvýšená obezřetnost.
Failure to meet the requirements of the Stability and Growth Pact and recent political commitments put the credibility of the preventive arm of the Pact at serious risk.
Explicitně vyjádřeno, žádný zásadní pokrok v konsolidaci veřejných financí se neočekává ani ve Francii ani v Itálii, kde se bude celkový schodek spíše přibližovat referenční hodnotě 3 % HDP, což je i případ Portugalska.
MORE AMBITION IN FISCAL CONSOLIDATION EFFORTS ESSENTIALAccording to the updated stability programmes, the macroeconomic environment in 2008 remains conducive to swift progress towards the MTOs set by the euro area countries.
Pokrok v ostatních zemích, které ještě nedosáhly svých střednědobých cílů, bude v průměru spíše omezený, přičemž v některých případech dojde i ke zhoršení strukturálních fiskálních pozic.
The Stability and Growth Pact calls on the euro area countries to attain annual improvements of the structural budget balance of 0.5% of GDP as a benchmark, with greater consolidation efforts to be undertaken in good times.
Očekává se, že počet zemí, které plní své střednědobé cíle, se sníží poté, co dojde ke zhoršení stavu veřejných financí v Německu a Irsku.
In April 2007 the Eurogroup ministers reaffirmed their commitment to pursue sound fiscal policies in line with the provisions of the Stability and Growth Pact.
JE NEZBYTNÉ ZVÝŠIT ÚSILÍ O FISKÁLNÍ KONSOLIDACI Podle aktualizovaných programů stability makroekonomické prostředí v roce 2008 bude i nadále pomáhat rychlému pokroku směrem ke střednědobým cílům stanoveným zeměmi eurozóny.
They recognised that the euro area was experiencing economic good times and undertook to make full use of the expected benign economic environment and the better than expected tax revenues to speed up the pace of deficit and debt reduction.
Pakt stability a růstu vyžaduje, aby země eurozóny dosáhly ročního zlepšení strukturálního rozpočtového salda v dohodnuté
Eurogroup ministers committed to the objective that most euro area members would achieve their MTO in 2008 or 2009 and all of them should aim for 2010 at the latest.
Země eurozóny, na které se stále vztahuje postup při nadměrném schodku, by měly udržitelným způsobem snížit svůj schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP.
Member countries that had already achieved their MTO were expected to maintain this strong budgetary position so as to avoid fiscal loosening in good times.
Měly by také splnit dohodnuté zlepšení strukturálního salda ve výši 0,5 % HDP a další dodatečné požadavky na konsolidaci, které jsou součástí příslušných doporučení Rady ECOFIN.
In October 2007 the ECOFIN Council agreed on a number of welcome measures to improve the effectiveness of the Stability and Growth Pact, in particular by strengthening its preventive arm.
Aby se tyto země vyhnuly v nejbližší budoucnosti riziku překročení referenční hodnoty schodku, je nutné, aby po snížení schodku pod 3 % HDP nadále realizovaly kroky směrem ke zdravým veřejným financím.
They also confirmed the need to comply with the Pact’s structural consolidation benchmark of 0.5% of GDP per year.
Jinak by nepříznivý makroekonomický vývoj mohl způsobit, že schodek tuto hodnotu opět rychle překročí.
Uncertainty surrounding the impact of the financial market turbulence, which began in summer 2007, on the economy and on the budget suggests that greater prudence is warranted in setting fiscal policies.
Současné projekce obsažené v programech stability obou zemí, na které se
It is advisable that those euro area countries that have already reached their MTO avoid procyclical fiscal policies, which would fuel inflation and macroeconomic imbalances, in good times.
vztahuje postup při nadměrném schodku – Itálie a Portugalska, naznačují, že schodky veřejných financí se budou v roce 2008 nacházet pod hranicí 3 % HDP, ale budou stále vysoké, což bude vyžadovat další konsolidaci v oblasti veřejných financí.
The free operation of automatic stabilisers would help to smoothen out macroeconomic budgetary consequences of ageing will put fiscal sustainability at risk and increase the burden on future generations.
cíle do roku 2010.
f l fluctuations.
V Belgii, Francii, Itálii a Rakousku nedosáhnou strukturální fiskální změny v roce 2008 dohodnuté hodnoty0,5 % HDP.
Some countries that achieved their
Tento vývoj je o to větším zklamáním vzhledem k tomu, že některé země mají stále k dispozici výjimečně vysoké rozpočtové příjmy, které zlepšují strukturální rozpočtová salda, ale není zdaleka jisté, zda přetrvají.
MTO in 2007 are planning to depart from this structural budgetary position in 2008.
Bylo by žádoucí, aby se země eurozóny, které již dosáhly svých střednědobých cílů, vyvarovaly v ekonomicky příznivém období procyklické fiskální politiky, která by zvýšila inflaci a vedla k makroekonomické nerovnováze.
More determined efforts in euro area countries to achieve and maintain sound public finances are not only warranted from the viewpoint of shortterm macroeconomic stabilisation, by allowing a free play of automatic stabilisers, but also because of the need to enhance longterm fiscal sustainability.
Volné působení automatických stabilizátorů by pomohlo zmírnit kolísání makroekonomických veličin.
A lower government debt burden would partially compensate for the expenditure pressure resulting from an ageing population in the decades ahead.
Některé země, které dosáhly svého
Failure to act in a timely manner to address the
Ostatní země eurozóny, které v roce 2007 nedosáhly svých střednědobých cílů, by měly provádět konsolidační strategii v souladu s požadavky Paktu stability a růstu. To vyžaduje strukturální konsolidaci ve výši srovnávací hodnoty 0,5 % HDP ročně s tím, že v ekonomicky příznivém období by měla být snaha o konsolidaci větší.
Indications that part of the buoyant revenue growth has been used to fuel additional government spending in some countries point to the risk of expansionary fiscal policies and a repetition of the policy mistakes of 2000-01 when safety margins were eroded, causing several countries to enter the excessive deficit procedure once economic conditions deteriorated (see Box 8).
POUČENÍ Z FISKÁLNÍHO VÝVOJE V LETECH 2000-2001
LEARNING FROM THE FISCAL POLICY EXPERIENCE OF 2000-01
Předpokládá se, že schodek veřejných financí v eurozóně by měl v roce 2007 poklesnout na0,8 % HDP.
In 2007 the euro area general government deficit is expected to have declined to 0.8% of GDP.
Po vyloučení vlivu výnosů z prodeje licencí UMTS se tak jedná o hodnotu nižší než v roce 2000, kdy předchozí hospodářský cyklus dosáhl svého vrcholu (viz graf A).
Excluding the impact of proceeds from the sales of UMTS licences, this is a lower level than that reached in 2000, at the peak of the previous economic cycle (see Chart A).
V budoucnosti je nutné se v oblasti fiskální politiky vyhnout opakování chyb ze začátku této dekády, kdy došlok prudkému zhoršení fiskálních pozic a řada zemí eurozóny zaznamenala nadměrné schodky.V této souvislosti zkušenosti z minula ukazují na tendenci nekriticky hodnotit sílu rozpočtové pozicev období expanze; přitom období ekonomického růstu jsou vhodná pro obezřetnou fiskální politiku.
Looking ahead, a key issue for fiscal policy is to avoid a repetition of the experience in the early part of this decade when fiscal positions deteriorated rapidly and a number of euro area countries incurred excessive deficits. In this regard, past experience points to a tendency to overestimate the strength of the underlying budgetary position in good times, which calls for a particularly prudent fiscal policy when economic conditions are favourable.
V letech 1999-2000, na vrcholu posledního hospodářského cyklu, přijala řada zemí opatření v rámci expanzivní fiskální politiky (snížení daní).
In 1999-2000, at the peak of the last economic cycle, a number of countries adopted expansionary fiscal policy measures (primarily tax cuts).
Vzhledem k příznivým projekcím vývoje ekonomiky a v té době dostupným odhadům (cyklicky očištěných) rozpočtových pozic se tato opatření jevila jako udržitelná.
These measures were deemed to be “affordable” in view of the favourable economic projections and estimates of underlying (cyclically adjusted) budgetary positions available at the time.