natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Celkově čistý příliv přímýchzahraničních investic představoval v minulýchletech důležitý zdroj financování pro řadučlenských států EU mimo rámec eurozóny,přestože v mnohých případech tento příliv nebyldostatečný na to, aby pokryl deficit běžnéhoúčtu.
Overall, netforeign direct investment inflows constitutedan important source of financing in recent yearsfor a number of the noneuro area Member States, although in most cases these inflowswere not sufficient to cover the current accountdeficit.
Čistý příliv portfoliových investic a„ostatních investic“ byl zdrojem dalšíchfinančních prostředků.
Net inflows in portfolio investment andin “other investment” provided additionalfinancing.
Vdůsledku toho vzrostlataké vnější zadluženost některých zemí.
As a result the external indebtednessof some countries also rose.
silným růstem dovozu, vzhledem k výraznédomácí poptávce a vysokým cenám ropy.
As a transitory factor,current account balances may have beenaffected by the EU accession process itself as,for instance, companies increased their stocksin anticipation of higher tariffs.
Jinéstrukturální a přechodné faktory ovlivnily taképozici běžného účtu.
ERM II AND EXCHANGE RATE-RELATED ISSUESOn 28 June 2004 Estonia, Lithuania and Slovenia joined Denmark as participants in ERM II.
Ze strukturálního hlediskajsou ovšem deficity běžného účtu obvyklýmcharakteristickým rysem ekonomik usilujících ovyrovnání pozice ve vztahu k vyspělýmekonomikám, jako je tomu také v případě novýchčlenských států.
They entered the mechanism with astandard fluctuation band of ±15% around theircentral rates against the euro, while Estoniaand Lithuania kept their currency boards as aunilateral commitment.
Zatímco tyto deficity mohlysignalizovat problémy související s udržitelnostívnějších pozic, deficity běžného účtu v mnohýchnových členských státech byly do určité míryspojeny s růstem deficitu bilance výnosů, kterýodráží výnosy z přímých zahraničních investicrealizovaných v minulosti.
To ensure their smoothparticipation in ERM II, the countries havefirmly committed to taking the necessarymeasures to preserve macroeconomic andexchange rate stability.
Jestliže zkoumáme stránku financování platebníbilance, čistý příliv přímých zahraničníchinvestic se ve většině nových členských států v roce 2004 poněkud zvýšil, zatímco v rocepředcházejícím došlo ke zpomalení tohotoprocesu (viz Tabulka 9).
Looking at the financing side of the balanceof payments, net foreign direct investmentinflows recovered somewhat in most new EUMember States in 2004, having slowed the yearbefore (see Table 9).
Z těchto zemí pouze Slovinsko vykázalo v roce 2004 mírný odlivčistých přímých zahraničních investic. Pokudjde o ostatní členské státy EU mimo rámeceurozóny, Dánsko a Švédsko zaznamenaly ve
Among these countries,only Slovenia recorded moderate outflows innet foreign direct investment in 2004.
ERM II A PROBLEMATIKA SOUVISEJÍCÍ S DEVIZOVÝMKURZEMDne 28. června 2004 se Estonsko, Litva a Slovinsko připojily k Dánsku jako účastníci ERM II.
ECB Annual Report 2004
HLAVNÍ PRVKY KURZOVÉHO MECHANISMU ERM II
MAIN ELEMENTS OF THE EXCHANGE RATE MECHANISM II
Se zavedením eura dne 1. ledna 1999 mechanismus ERM II nahradil Evropský měnový systém(a mechanismus devizových kurzů, který byl jeho součástí), který fungoval od roku 1979.
With the introduction of the euro on 1 January 1999, the exchange rate mechanism II (ERM II)replaced the European Monetary System (and its exchange rate mechanism component) whichhad been in operation since 1979.
ERMII je multilaterální mechanismus fixních, avšak upravitelných devizových kurzů s bilaterálnímicentrálními paritami mezi eurem a účastnickými měnami a standardním fluktuačním pásmem±15 % okolo těchto centrálních parit.
ERM II is a multilateral arrangement of fixed but adjustableexchange rates, with bilateral central rates between the euro and participating currencies, and astandard fluctuation band of ±15% around those central rates.
Účast v ERM II minimálně po dobu dvou let bez vážnějšího napětí před zkoumáním hospodářskékonvergence je požadavkem splnění kritéria devizového kurzu, tj. jednoho z maastrichtskýchkonvergenčních kritérií, jež musejí být splněna jako podmínka pro přijetí eura.
Participation in ERM II for at least two years without severe tensions prior to the examinationof economic convergence is a requirement for fulfilling the exchange rate criterion of the Maastricht convergence criteria that must be met in order to adopt the euro.
Ekonomickýmdůvodem tohoto požadavku je skutečnost, že členským státům mimo rámec eurozóny pomáháorientovat jejich politiky směrem ke stabilitě a zlepšuje vyhlídky na dosažení trvalé konvergencezákladních ekonomických veličin.
The economicrationale behind this requirement is that it helps Member States outside the euro area to orienttheir policies towards stability and enhances the prospects of achieving a lasting convergenceof economic fundamentals.
Vtom se projevuje představa, že ekonomické podmínky a politiky členských států eurozónyby měly být konzistentní se zachováváním stanovených centrálních parit.
This reflects the notion that economic conditions and policies of participating Member Statesshould be consistent with the preservation of the central rates set.
Obecným cílem tohotoprocesu je podporovat makroekonomickou stabilitu v nových členských státech EU, a tímoptimálním způsobem přispět k trvale udržitelnému růstu a reálné konvergenci.
The overall goal of thisprocess is to foster macroeconomic stability in the new EU Member States, thereby providingthe best possible contribution to sustainable growth and real convergence.
Vyváženémakroekonomické politiky a stabilní devizové kurzy navíc podporují bezproblémové fungovánívnitřního trhu.
Moreover, soundmacroeconomic policies and stable exchange rates are supportive of a smooth functioning ofthe internal market.
Podle Rady guvernérů tento mechanismus i hospodářskopolitická orientace, která je nezbytnýmpředpokladem účasti v systému, mají pomoci členským státům mimo rámec eurozóny v jejichúsilí zavést euro a zároveň se vyrovnat se složitým vztahem mezi základními ekonomickými veličinami a stabilitou devizového kurzu.1
According to the Governing Council, the mechanism, as well as the policy orientation requiredfor participation, is designed to help Member States outside the euro area in their efforts toadopt the euro, while dealing with the complex relationship between economic fundamentals and exchange rate stability.1
Tento mechanismus předpokládá širokou škálu měnověpolitických nástrojů, které lzekombinovat jako prostředek řešení tržních tlaků: opatření v oblasti úrokových sazeb, flexibilitadevizového kurzu v rámci pásma, intervence a konečně změny centrálního kurzu.
The mechanism foresees a range of policy instruments that may be combined to addressmarket pressures: interest rate measures, flexibility of the exchange rate within the band,interventions, and possible realignments of the central rate.
Z operativního hlediska jsou rozhodnutí týkající se centrálních kurzů a standardníhofluktuačního pásma přijímána na základě vzájemné dohody ministrů jednotlivých zemíeurozóny, Evropské centrální banky a ministrů a guvernérů centrálních bank členských států EU mimo rámec eurozóny, které jsou účastníky tohoto mechanismu.
From an operational perspective, decisions concerning central rates and the standardfluctuation band are taken by mutual agreement of the ministers of the individual euro areacountries, the ECB and the ministers and central bank governors of the noneuro area EUMember States participating in the mechanism.
Generální rada odpovídáza monitorování činnosti ERM II a slouží jako fórum pro spolupráci v oblasti měnové politikya devizových kurzů.
The General Council is responsible formonitoring the functioning of ERM II and serves as the forum for monetary and exchange ratecooperation.
Pečlivě a soustavně sleduje trvalou udržitelnost bilaterálního devizovéhokurzu každé měny účastnící se mechanismu k euru.
It closely monitors, on a permanent basis, the sustainability of the bilateralexchange rate between each participating currency and the euro.
Tabulka 10 Vývoj v ERM II
Table 10 Developments in ERM II
(v procentních bodech)
(in percentage points)
(10denní klouzavý průměr údajů ve dnech obchodování) Nahoru Dolů Krátkodobý úrokový diferenciál (měsíční údaje, průměr)4.Q 2004
(ten-day moving average of daily data at business frequency) Upward Downward Shortterm interest rate differential(monthly data, average)Fourth quarter of 2004
1) Pro Estonsko, Litvu a Slovinsko je referenční období od 28. června 2004 do 24. února 2005.
1) For Estonia, Lithuania and Slovenia the reference period is from 28 June 2004 to 24 February 2005.
Pro Dánsko je referenční období od 1. listopadu 2002 do 24. února 2005.
For Denmark the referenceperiod is from 1 November 2002 to 24 February 2005.
Čtyři měny v ERM II byly obchodoványnepřetržitě za centrální parity nebo v hodnotáchblízkých centrálním paritám, zatímcokrátkodobé úrokové diferenciály ve vztahu keurozóně byly ve většině zemí malé (viz Tabulka 10).
The fourcurrencies in ERM II have traded continuouslyat or close to their central rates, while shortterm interest rate differentials vis-à-vis theeuro area have been small in most countries(see Table 10).
Vsouvislosti se zapojením dosystému ERM II slovinská centrální bankabezproblémově ukončila postupnou devalvacislovinského tolaru vůči euru.
In the context of ERM II entry,Banka Slovenije smoothly discontinued thegradual trend depreciation of the Sloveniantolar against the euro.
MĚNOVÁ POLITIKAPrimárním cílem měnové politiky všechčlenských států EU mimo eurozónu je měnovástabilita.
Most of the currencies of the noneuro area EUMember States experienced a strengtheningagainst the euro in 2004 and also a markedappreciation on a trade-weighted basis.
Strategie měnové politiky se v jednotlivých zemích do značné míry liší aodrážejí tak jejich heterogenní charakter z nominálního, reálného i strukturálníhohlediska (viz Tabulka 11).
Theweakening of the euro was particularlypronounced against the currencies of several ofthe larger new EU Member States, amid arelatively favourable growth outlook for thesecountries (see Chart 32).
Graf 32 Vývoj devizového kurzu eura vůči měnám zemí EU mimo mechanismus ERM II
Chart 32 Exchange rate changes of the euroagainst EU currencies outside ERM II
Zdroj: ECB.Poznámka: Kladná (záporná) hodnota znamená zhodnocení(znehodnocení) eura.
Source: ECB.Note: A positive (negative) value represents an appreciation(depreciation) of the euro.
Změny se týkají období od 2. ledna 2004do 24. února 2005.
Changes refer to the period from2 January 2004 to 24 February 2005.
Většina měn v členských státech EU mimorámec eurozóny zaznamenala v roce 2004posilování vůči euru a rovněž výraznou váženouapreciaci s vahami odvozenými ze zahraničníhoobchodu.
MONETARY POLICYThe primary objective for monetary policy inall noneuro area EU Member States is pricestability.
Oslabování eura bylo obzvláštěvýrazné ve vztahu k měnám několika většíchnových členských států EU, přičemžperspektivy růstu pro tyto země byly poměrněpříznivé (viz Graf 32).
Monetary policy strategies differ to agreat extent from country to country, reflectingthe heterogeneity among them in nominal, realand structural terms (see Table 11).
Naproti tomulotyšský lats, který byl v roce 2004 částečněnavázán prostřednictvím kurzového režimu naamerický dolar, vůči euru oslabil.
ECB Annual Report 2004
kromě toho změnila dne 1. ledna 2005 navázánílatsu z měnového koše SDR na euro.
Banka re-pegged the lats from the SDR to theeuro on 1 January 2005.
měnověpolitickou úrokovou sazbu o 100bazických bodů na 5,5 %, a tím vyslala signál,že v kontextu šířících se informací o devalvacikyperskou libru podporuje.
Regarding monetary policy decisions in 2004in countries with an exchange rate objective, the Central Bank of Cyprus increased its policyinterest rate by 100 basis points to 5.5%, thussending a signal of support for the Cypruspound against the background of rumours ofdevaluation. Moreover, a minimum reserve
Pokud jde o měnověpolitické rozhodnutí v roce2004 v zemích s cílováním devizového kurzu,kyperská centrální banka zvýšila svou
Table 11 Official monetary policy strategies of the noneuro area EU Member States
Cíl: pásmo 2 %–4 % do konce roku 2005, poté 3 % ±1 procentní bod.
Inflation target: 24% by end-2005, thereafter3% ±1 percentage point (p.p).
Kurzová strategie: (řízený) floating.
Exchange ratestrategy: (managed) float.
Účastní se ERM II s fluktuačním pásmem ±2,25 %okolo centrální parity 7,46038 DKK za euro.
Participates in ERM II with a ±2.25% fluctuation bandaround central rate of DKK 7.46038 per euro.
Účastní se ERM II s fluktuačním pásmem ±15 % okolocentrální parity 15,6466 EEK za euro.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of EEK 15.6466 per euro.
Jako jednostrannýzávazek Estonsko nadále udržuje svůj režim currencyboard.
Estoniacontinues with its currency board arrangement as aunilateral commitment.
Kypr cílování devizového kurzu kyperská libra
Cyprus pound
Kyperská libra je vázána na euro s kurzem 0,5853 CYPza euro s fluktuačním pásmem ±15 %.
Peg to the euro at CYP 0.5853 per euro, with ±15%fluctuation bands.
Kyperská libra sede facto pohybuje v užším fluktuačním pásmu.
The Cyprus pound has de factofluctuated within a narrow range.
Lotyšsko cílování devizového kurzu lotyšský lats
Latvian lats
Od února 1994 je lats vázán na zvláštní práva čerpání(SDR) (váha eura 36,4 %) s fluktuačním pásmem ±1 %.Od ledna 2005 je vázán k euru s kurzem 0,702804 LVLza euro a fluktuačním pásmem ±1 %.
From February 1994 peg to the SDR (euro weight36.4%) with a ±1% fluctuation band. Since 1 January2005 peg to the euro at LVL 0.702804 per euro with a±1% fluctuation band.
Litva cílování devizového kurzu litevský litas
Lithuanian litas
Účastní se ERM II s fluktuačním pásmem ±15 % okolocentrální parity 3,4528 LTLza euro.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of LTL 3.4528 per euro.
Jako jednostrannýzávazek Litva nadále udržuje svůj režim currency board.
Lithuaniacontinues with its currency board arrangement as aunilateral commitment.
Maďarsko maďarský forint cílování inflace s kurzovým omezením
Inflation target with anexchange rate constraint
Kurzový cíl: forint vázán na euro s kurzem 282,36 HUF za euro s fluktuačním pásmem ±15 %.
Exchange rate target: peg to the euro at HUF 282.36 pereuro, with ±15% fluctuation band.
Inflační cíl: dokonce roku 2004 3,5 % (±1 procentní bod), do konceroku 2005 4 % (±1 procentní bod) a do konce roku 20063,5 % (±1 procentní bod).
Inflation target:3.5% (±1 p.p.) by end-2004, 4% (±1 p.p.) by end-2005and 3.5% (±1 p.p.) by end-2006.
Lira je vázána na měnový koš (euro (70 %), librašterlinků (20 %), americký dolar (10 %)).
Peg to a currency basket comprising the euro (70%),pound sterling (20%) and US dollar (10%).
Nenístanoveno žádné fluktuační pásmo, ale pro operace nadevizovém trhu existuje obchodní přirážka ±0,25 %.
Nofluctuation margin but a trading margin of ±0.25% forforeign exchange market operations.
Inflační cíl: od roku 2004 2,5 % ±1 procentní bod(meziroční změna CPI).
Inflation target: 2.5% ±1 p.p. (year-on-year change in CPI) as from 2004.
Kurzový režim: čistý floating.
Free floating exchange rate.
Účastní se ERM II s fluktuačním pásmem ±15 % okolo centrální parity 239,640 SITza euro.
Participates in ERM II with a ±15% fluctuation bandaround central rate of SIT 239.640 per euro.
strategie o dvou pilířích, slovinský tolarkterá monitoruje měnové, reálné, externí a finanční ukazatele makroekonomických podmínek
Two-pillar strategymonitoring monetary,real, external and financialindicators of macroeconomicconditions
1) a řízeného floatingu
Combined inflationtargeting and managed float 1)
Inflační cíl: krátkodobý inflační cíl 3,5 % (±0,5 procentního bodu) na konci roku 2005.
Inflation objective: shortterm inflation target set at3.5% (±0.5 p.p.) at end-2005.
Inflační cíl proobdobí 2006–2008 je stanoven pod 2,5 % na konci roku2006 a pod 2 % na konci roku 2007 a dále. Kurzovástrategie: řízený floating.
The inflation target forthe period 2006-2008 is set below 2.5% for end-2006and below 2% at end-2007 and thereafter.
Inflační cíl: 2 % růst CPI s tolerancí ±1 procentní bod.Kurzový režim: čistý floating.
Inflation target: 2% increase in the CPI with a tolerancemargin of ±1 p.p. Free floating exchange rate.
Zdroje: ESCB.1) Oficiální formulace Národní banky Slovenska zní „inflační cílování v podmínkách ERM II“.2) CPI je totožný s HICP.
Source: ESCB.1) Národná banka Slovenska’s official wording is “inflation targeting in the conditions of ERM II”.2) The CPI is identical to the HICP.
zvýšila centrální banka svou klíčovoureferenční sazbu o 100 bazických bodů na 4 %.Za účelem eliminace rizik vyplývajících z vysokého hospodářského růstu, silného růstuúvěrů a rostoucího deficitu běžného účtu, bankataké rozhodla zvýšit požadavky na minimálnírezervy ze 3 % na 4 % a rozšířit základ prominimální rezervy zahrnutím bankovníchzávazků vůči zahraničním bankám azahraničním centrálním bankám s dohodnutousplatností nebo splatných s výpovědní lhůtou aždo výše 2 let.
In Latvia the centralbank increased its key policy rate by 100 basispoints to 4%. To contain risks stemming fromhigh economic growth, strong credit growthand a widening current account deficit, italso decided to increase minimum reserverequirements from 3% to 4% and to expand thebase for minimum reserves by including bankliabilities to foreign banks and foreign centralbanks with an agreed maturity or redeemable ata period of notice of up to two years.
Na Maltě zůstala oficiální úrokovásazba v nezměněné výši 3 % v celém průběhuroku 2004.
In Maltathe official interest rate remained unchanged at3% throughout 2004.
FINANČNÍ VÝVOJVroce 2004 došlo v členských státech EU mimoeurozónu k různorodému vývoji výnosů z dlouhodobých dluhopisů.
FINANCIAL DEVELOPMENTSIn 2004 longterm bond yield developmentswere mixed in noneuro area EU Member States.
Dlouhodobéúrokové sazby, měřené výnosy z desetiletýchreferenčních (benchmarkových) státníchdluhopisů, se zvýšily na Kypru, v Českérepublice a v Polsku, avšak na konci roku 2004začaly opět klesat.
Longterm interest rates, as measuredby the ten-year benchmark government bondyield, increased in Cyprus, the Czech Republicand Poland, but towards the end of 2004 startedto decline again.
Vdůsledku tohoto vývoje sespready výnosů z dluhopisů ve vztahu k eurozóně v těchto zemích zvýšily.
As a result, bond yield spreadsvis-à-vis the euro area increased in thesecountries.
VMaďarskubyly výnosy z dlouhodobých dluhopisůpoměrně kolísavé a ve druhé polovině roku2004 měly klesající tendenci, zatímco v Lotyšsku, v Litvě, ve Slovinsku a na Slovensku dlouhodobé úrokové sazby v průběhuroku 2004 pokračovaly ve svém poklesu azúžily spready ve vztahu k eurozóně, zejménav zemích účastnících se systému ERM II.
In Hungary longterm bond yieldswere relatively volatile, with a downward trendin the second half of 2004, while in Latvia,Lithuania, Slovenia and Slovakia, long-terminterest rates continued to decline in the courseof 2004, narrowing the spread vis-à-vis theeuro area, in particular in the countriesparticipating in ERM II.
Na Maltě byly dlouhodobé úrokové sazby stabilní,zatímco v Dánsku, ve Švédsku a ve Spojenémkrálovství se pohybovaly souběžně se sazbamiv eurozóně, jak naznačují stabilní spreadyvýnosů z dluhopisů.5
In Malta long-terminterest rates were stable, while in Denmark,Sweden and the United Kingdom they moved inparallel with the rates in the euro area asindicated by stable bond yield spreads.5
Akciové trhy v členských státech EU mimoeurozónu i nadále dosahovaly v roce 2004příznivých výsledků a některé ukazateleakciových trhů, zejména ve většině novýchčlenských států, dosáhly absolutního maxima avykázaly meziroční nárůsty v rozsahu od 20 %do 80%.
Stock markets in the noneuro area EU Member States continued to perform favourably in2004, with some of the stock market indices,especially those of most of the new Member States, reaching all-time highs and recordingannual increases in a range between 20% and80%.
Akciové trhy ve všech novýchčlenských státech s výjimkou Kypruzaznamenaly výrazně lepší výsledky vesrovnání s cenami akcií v eurozóně, měřenýchindexem Dow Jones Euro Stoxx.
Stock markets in all the new Member States, with the exception of Cyprus,significantly outperformed euro area stockprices, as measured by the Dow Jones EUROSTOXX index.
Akciové trhyv Dánsku, ve Švédsku a ve Spojeném královstvíi nadále převážně kopírovaly vývoj indexu Dow Jones Euro Stoxx a první dvě jmenované zeměmírně překonaly benchmark pro eurozónu aposlední jmenovaná země jeho hodnoty těsněnedosáhla.
Stock markets in Denmark,Sweden and the United Kingdom continued tofollow broadly the development of the Dow Jones EURO STOXX index, with the first twocountries slightly outperforming and the lastone slightly underperforming the euro areabenchmark.
Jestliže se zaměříme na členské státy EU mimoeurozónu, které zavedly cílování inflace, Českárepublika a Polsko zvýšily v roce 2004 svéúrokové sazby za účelem eliminace inflačníchtlaků a omezení případných druhotných dopadůvyšší míry inflace.
Turning to the noneuro area EU Member States with an inflation targeting framework inplace, the Czech Republic and Polandincreased interest rates in 2004 with a view tocontaining inflationary pressures and limitingpossible secondround effects of higherinflation rates.
VČeské republice bylaklíčová měnověpolitická sazba zvýšena o 50bazických bodů na 2,5 % – přestože v lednu2005 byla opět snížena na 2,25 % – a v Polsku o125 bazických bodů na 6,5%.
In the Czech Republic the keypolicy rate was increased by 50 basis points to2.5% – although it was lowered to 2.25% in January 2005 – and in Poland the key rate wasraised by 125 basis points to 6.5%.
Ve Spojenémkrálovství byla repo sazba zvýšena o 100bazických bodů na 4,75 %, zejména vzhledemk zhoršenému výhledu pro růst spotřebitelskýchcen.
In the United Kingdom, the repo rate was raised by100 basis points to 4.75%, mainly due to aworsened outlook for CPI inflation.
Naproti tomu Maďarsko, které sledujeinflační cíl ve spojení s omezeními devizovéhokurzu, snížilo v roce 2004 úrokové sazbycelkem o 300 bazických bodů na 9,5 % a v lednu2005 dále na 9%.
In contrast,Hungary, which follows an inflation targetcombined with an exchange rate constraint,reduced interest rates by a total of 300 basispoints to 9.5% in 2004, and further to 8.25% in February 2005.
Postupné snižování úrokovýchsazeb v průběhu roku 2004 zvrátilo jednorázovývzestup o 300 bazických bodů, ke kterému došlov listopadu 2003 následně po náhlém propadudůvěry investorů.
The gradual interest rate cutsthroughout 2004 reversed the one-off 300 basispoint increase that had taken place in November 2003 after a sudden deterioration ofinvestor confidence.
Tento zvrat byl umožněnuvolněním krátkodobého hodnocení rizika,zlepšením perspektiv inflace a relativněutlumeného vývoje růstu mezd v soukromémsektoru.
The reversal was madepossible by the easing of shortterm riskperceptions, an improvement in the inflationoutlook and relatively subdued developmentsin private sector wage growth.
Na Slovensku byly tlaky na posilováníkoruny hlavním důvodem ke snížení klíčovéúrokové sazby celkem o 200 bazických bodů na4%.
In Slovakiaappreciation pressures on the koruna were themain motivation for a reduction in the keyinterest rate by a total of 200 basis points to4%.
Ve Švédsku omezené inflační tlakypřispěly ke snížení úrokových sazeb o 75bazických bodů na 2 %.
In Sweden limited inflationary pressuresupported the reduction of interest rates by75 basis points to 2%.
Estonsko nemá rozvinutý trh pro dlouhodobé dluhopisy vdomácí měně. Zástupný ukazatel pro dlouhodobé úrokové sazbyv Estonsku, který byl navržen společně Evropskou komisí,Evropskou centrální bankou a estonskou centrální bankou,založený na váženém průměru úrokových sazeb pro novéobchodní půjčky v domácí měně se splatností nad pět let,vykazuje v průběhu roku 2004 sestupný trend.
ECB Annual Report 2004
1OPERACE MĚNOVÉ POLITIKY, DEVIZOVÉ OPERACEAINVESTIČNÍ AKTIVITY
1MONETARYPOLICYOPERATIONS, FOREIGNEXCHANGEOPERATIONSANDINVESTMENTACTIVITIES
OPERACE MĚNOVÉ POLITIKY
1.1MONETARY POLICY OPERATIONS maintenance period no longer extend intothe subsequent reserve maintenance period.