natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Obsah této publikace nemusí nutně vyjadřovat názory či stanoviska generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti Evropské komise.
The contents of this publication do not necessarily reflect the opinion or position of the European Commission (Directorate-General for Employment and Social Affairs and Eurostat).
Máte-li zájem o elektronický zpravodaj Esmail“ generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti Evropské komise, polete e-mail na adresu empl-esmail@cec.eu.int.
If you are interested in receiving the electronic newsletter "ESmail" from the European Commission's Directorate-General for Employment and Social Affairs, please send an e-mail to empl-esmail@cec.eu.int.
Europe Direct je služba,která vám pomůže odpovědět na otázky týkající se Evropské unie
Europe Direct is a service to help you find answers to your questions about the European Union
Lucemburk:Úřad pro úřední tisky Evropských společenství, 2005
Luxembourg: Office for Official Publications of the European Communities, 2004
© Evropská společenství, 2005Kopírování je povoleno pouze se souhlasem autora.
© European Communities, 2004 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
VYTITĚNO NA NEBĚLENÉM PAPÍŘE
PRINTED ON WHITE CHLORINE-FREE PAPER
Sociální situace v Evropské unii v roce 2004 Přehled
The social situation in the European Union 2004 Overview
Zpráva o sociální situaci v Evropské unii – vydávaná každoročně od roku 2000 – poskytuje perspektivní pohled na sociální dimenzi v Evropské unii jako prostředí vývoje sociální politiky a přispívá k monitorování vývoje v sociální oblasti v rámci členských států.Dále vytváří vazby na dalí publikace Komise, jako např.Zaměstnanost v Evropě, Pracovněprávní vztahy v Evropěa Zprávu o genderové rovnosti.
The Social Situation Report – published annually since 2000 – provides a prospective overview of the social dimension in the European Union as a background to social policy development and contributes to the monitoring of developments in the social field across Member States. Furthermore, it establishes links to other Commission publications such as Employment in Europe, Industrial Relations in Europe and the Gender Equality Report.
Zvlátním rysem této zprávy je, že spojuje harmonizované kvantitativní informace s kvalitativními údaji průzkumu veřejného mínění.Tímto způsobem slouží jako srovnávací dokument, v němžcelkový obraz sociální situace doplňují postřehy a postoje lidí žijících v Evropě.
One special characteristic of this report is that it combines harmonised quantitative information with qualitative survey data on public opinion. In this way it acts as a reference document, with the perceptions and attitudes of people living in Europe added to the overall portrait of the social situation.
Cílem zprávy v letoním roce je zobrazit sociální dimenzi rozířené Unie a zaměřit se na vyvíjející se sociální trendy, ale i objevující se náročné úkoly sociální politiky.
This year the report seeks to portray the social dimension of the enlarged Union, looking at both developing social trends and emerging policy challenges.
Stavros Dimasčlen Komise,zaměstnanost a sociální věci
Joaquín Almunia Member of the Commission Economic and Monetary Affairs
Joaquín Almuniačlen Komise,hospodářské a finanční záležitosti
Stavros Dimas Member of the Commission Employment and Social Affairs
Statistické portréty
Ageing of the population
Klíčové sociální ukazatele jednotlivých geopolitických subjektů Symboly, kódy zemí a uskupení zemí,dalí zkratky a akronymy
Symbols, country codes and country groupings, other abbreviations and acronyms
Přehled Sociální situace v Evropské unii v roce 2004
Overview The social situation in the European Union 2004
… neboť porodnost byla po více než deset let v členských státech velmi nízká.
…as fertility has been very low in the new Member States for more than a decade.
Tato zkrácená verze páté výroční zprávy o sociální situaci v Evropské unii obsahuje přehledo klíčovém sociálním a ekonomickém vývoji v Evropě s fakty a čísly vztahujícími se k sociálnídimenzi rozířené Unie a zároveň sleduje vyvíjející se sociální trendy, ale i objevující senáročné úkoly sociální politiky.Tento přehled je doplněn sérií statistických portrétůzaměřených na řadu otázek sociální politiky, které jsou pro Evropskou unii významné.Prakticky jsou pokryty vechny hlavní oblasti evropské sociální politiky:populace;výchova a vzdělávání;trh práce;sociální ochrana;příjmy, chudoba a sociální izolace;genderovárovnost i zdraví a bezpečnost.
This short version of the fifth annual report on the social situation in the European Union contains an overview of the key social and economic developments in Europe, with facts and figures relating to the social dimension of the enlarged Union, looking at both developing social trends and emerging policy challenges.
V zemích EU-15 dosahuje porodnost ve třech jižních členských státech úrovně 1,4, přičemžv sedmi z deseti nových členských států je porodnost rovna nebo mení než 1,3.Na úrovni EU-25 je téměř polovina členských států ovlivněna značným poklesem porodnosti, jejížzásadní důvody se vak v jednotlivých členských zemích lií.Argument pro porovnání prácea rodinného života v sociální politice evropských zemí by se tak mohl zdát být posílen.
This overview is completed by a series of statistical portraits that address a range of relevant social policy concerns for the European Union. Virtually all the main European social policy domains are covered: population; education and training; labour market; social protection; income, poverty and social exclusion; gender equality and health and safety.
Sociální situace v Evropské unii 25 členských států
The Social situation in a European Union of 25 Member States
Sociální podmínky v Evropské unii se s jejím rozířením staly více diverzifikovanými a přibylyi náročné úkoly sociální politiky.Rozířená Unie vak zároveň členským státům nabízí vícepříležitostí k hospodářskému růstu, a tím i více možností k tomu, aby se do těchto náročnýchúkolů pustily.
In the EU-15 countries, fertility levels are only below 1.4 in the three southern Member States, whereas seven of the ten new Member States have fertility levels at or below 1.3. At the level of EU-25, almost half of the Member States are affected by a severe depression of fertility levels, the underlying reasons for which vary between Member States.
Populace členských států EU-25 (2002)
Population of the EU-25 Member States (2002)
1.1 Populační trendy:přetrvává problém stárnutí at el y v
1.1 Population trends: The ageing challenge persists
Po rozíření EU téměř tři čtvrtiny obyvatelstva žijí v esti z dvaceti pěti členských států, a to v Německu, Spojeném království, Francii, Itálii, Polsku a panělsku, zatímco o zbývajícíčtvrtinu se dělí devatenáct členských států s malým či velmi malým počtem obyvatel.
Following enlargement, nearly three-quarters of the population live in six of the 25 Member States, namely Germany, the UK, France, Italy, Poland and Spain, while the remaining quarter are distributed among nineteen Member States with small to very small populations.
V současnosti je obyvatelstvo nových členských států o něco mladí než populace 15 zemí EU.
The enlarged Union will still be marked by accelerated ageing in less than a decade…
Průměrná délka života se v řadě nových členských států v počátečním přechodném obdobísnížila a bez ohledu na jisté zlepení nadále výrazně zaostává za průměrem EU.Odráží to
However, this does not mean that enlargement has altered the demographic trajectory of the European Union. Due to the radical drop in fertility levels in most new Member States over the last 15 years, a short and moderate rejuvenation will soon be replaced by a more pronounced ageing process.
Očekává se,že migrace z východu na západ Unie bude umírněná,…
Migration from the East to the West of the Union is expected to be moderate…
Populační změny:EU-25,USA a Japonsko,1950–2030
Population change: EU-25, USA and Japan, 1950-2030
Za poslední desetiletí imigrace výrazně narostla co do objemu i významu.Vech 15 zemí EUbylo nárůstem imigrace v 90.letech 20.století ovlivněno a mnoho z nich zaznamenalohistoricky významný čistý migrační tok.
Immigration has grown considerably in size and importance over the last decade. All EU-15 countries were affected by the surge in immigration in the 1990s and many registered a historically significant net inflow.
… ale imigrace do Unie včetně nových členských států SVE1 zřejmě poroste…
, remains likely to increase…
Zdroj:Populační prognóza světa:vydání 2002
Source: UN World Population Prospects: The 2002 revision
1.2 Ekonomické trendy a trendy zaměstnanosti:příprava na trvalý vzestup
1.2 Economic and employment trends: Preparing for a sustained upswing
… a přesto – v ostrém kontrastu se Spojenými státy americkými – bude populace EUstagnovat a klesat
…still - in stark contrast to the US - the EU population will be stagnating and shrinking.
větí úsilí na jejich zvýení.Cílová míra 70 % stanovená pro rok 2010 je stále realistická, pokudekonomický obrat dosáhne stejných hodnot jako na konci 90.let minulého století.Tuto situaci, kteráje celkově zklamáním, lze předevím přičíst trvajícím strukturálním překážkám na trzích práce
The 70% target laid down for 2010 is still realistic if the economic upturn feeds through into rates as high as those at the end of the 1990s. This situation, which is on the whole disappointing, can mainly be accounted for by the persistence of structural obstacles in labour markets and by the overly low participation of older workers5.
a veobecně mení účasti starích pracovníků
1 New CEE Member States = New central and eastern European Member States.2 Provisional data from Eurostat.
Populační trendy v rozířené Evropské unii
Population trends in the enlarged European Union
Evropská unie vítá 74 milionů nových občanů EU.
The European Union welcomes 74 million new EU citizens.
Ačkoli v zemích EU-15 byl růst nezaměstnanosti poměrně omezený, v porovnání s USA a Japonskem je míra nezaměstnanosti relativně vysoká (8% v listopadu 2003).Dlouhodobánezaměstnanost v téže době setrvávala na 3 % s poněkud vyí mírou u žen.V nových členskýchstátech dosáhla míra nezaměstnanosti 15 %, přičemž dlouhodobá nezaměstnanost se blížila 8 %a o něco výe mezi ženskou populací.
Although in the EU-15 countries the rise in unemployment remained fairly limited the level is relatively high (8% in November 2003) compared to the US and Japan.
1.ledna 2003 byl počet obyvatel deseti nových členských států Unie odhadován na 74,3 milionů
At the same time long-term unemployment stood at 3% with slightly higher rates for women.
6 lidí v porovnání s téměř 379 miliony obyvateli v 15 zemích EU
In the new Member States the unemployment rate reached 15%, with long-term unemployment close to 8% and somewhat higher among the female population.
.Rozíření Evropské unie tudíž populaci EU zvýilo o téměř 20 %, na více než 453 milionů obyvatel.
Thus, the enlargement of the European Union increased the EU population by nearly 20%, to a total of more than 453 million inhabitants.
Rozířená Unie je třetí nejlidnatějí geografickou jednotkou na světě.
Contrary to the situation in the US, the average productivity growth per employed person in the EU-15 countries has been slowing down since the 1990s and is now close to 1% per annum.
Oproti situaci v USA se průměrný růst produktivity na každou zaměstnanou osobu v zemích EU-15 od roku 1990 zpomaloval a nyní se blíží k 1 % ročně.Celková úroveň produktivity v novýchčlenských státech je znatelně niží než v EU – v průměru dosahuje poloviční úrovně EU – nicméněnedávný nárůst produktivity dosáhl 4 % ročně.
Overall productivity levels in the new Member States are considerably lower than in the EU - on average approximately one half of the EU level - but recent productivity growth has approached 4% per annum.
Po rozíření narostlo procento z 6,3 miliardy světové populace7 žijící v EU z 6,1 % na 7,2 %,
The enlarged Union is the third most-populated geographical unit in the world.
Po období nejistoty v prvním pololetí 2003 se objevují známky oživení… čímž se Unie stala třetím nejlidnatějím politickým subjektem za Čínou (téměř 1,3 miliardy v polovině roku 2003) a Indií (1,1 miliardy), ale o 55 % větím než USA (292 milionů) a 3,5krátvětím než Japonsko (128 milionů).
After a period of uncertainty in the first half of 2003, there are signs of recovery…
Zatímco v první polovině roku 2003 dosáhly nejniží úrovně, v druhé polovině roku dosáhlyekonomiky eurooblasti i EU obrat k lepímu.Průměrná míra růstu za celý rok je odhadovánana 0,4% v eurooblasti a na 0,8% v EU.Vzhledem k bujnosti globálního růstu i obchodu a navracející se důvěře domácích výrobců i spotřebitelů by v letoním roce mělo oživeníznačně zesílit.Pro rok 2004 je předpovídán návrat k průměrné míře růstu 1,7% proeurooblast a 2 % pro EU a v roce 2005 by se měla míra růstu ustálit na 2,4 %.
With enlargement, the percentage of the world’s 6.3 billion inhabitants7 who live in the EU has risen from 6.1% to 7.2%, making the Union the third most-populated political entity, behind China (almost 1.3 billion in mid-2003) and India (1.1 billion), but 55% larger than the US (292 million) and 3.5 times larger than Japan (128 million).
Nicméně procento světové populace žijící v zemích rozířené EU se během 20.stoletísnižovalo a v následujících desetiletích bude tento trend pokračovat díky rapidnímu narůstánípopulace v rozvojových zemích.Odhaduje se, že v roce 2030 bude EU-25 představovat méněnež 6 %.
However, the percentage of the world’s population living in the countries of the enlarged EU has decreased throughout the 20th century and will continue to do so in the coming decades, due to rapid population increase in the developing countries. The EU-25 is forecast to constitute less than 6% by 2030.
… plné využití výhod tohoto vzestupu i posílení bude vyžadovat rozhodný krok směrem k dalí sociální i ekonomické reformě.
A rebound to average growth rates of 1.7% for the euro area and 2% for the EU is projected for 2004, levelling off at around 2.4% in 2005.
Růst obyvatelstva v EU-25 se v průběhu následujícího desetiletí postupně zpomalí,nežse populace začne zmenovat.
Population growth in EU-25 will become progressively slower over the next decade, before the population begins to shrink.
Kromě vnějích stimulů vyplývajících z globálních požadavků zahrnují hlavní faktoryperspektivního oživení přijetí podmínek makroekonomické politiky, pokračující dezinflaci,podpůrné finanční podmínky a pokrok v oblasti strukturálních reforem.
Apart from the external stimulus from global demand, the main factors behind the outlook for the recovery include accommodating macroeconomic policy conditions, continued disinflation, supportive financial conditions, and progress in structural reforms.
Za poslední desetiletí byla hlavní hybnou silou růstu obyvatelstva v zemích EU-15 pozitivníčistá migrace, která byla charakterizována klesajícím přirozeným přírůstkem populace.V členských státech SVE – které zaznamenaly trvalý nárůst obyvatelstva od poválečnéhoobdobí až do poloviny 80.let 20.století – v 90.letech minulého století růst populace stagnoval.V některých případech se dokonce stal záporným díky kombinaci emigrace, radikálníhopoklesu porodnosti a náhlého vzestupu úmrtnosti.V kontrastu s tím Kypr a Malta vykazovalypoměrně výrazný růst obyvatelstva (v letech 1993 až 2003 15,5 %, respektive 9,4 %).
In some cases it even became negative, due to a combination of emigration, a radical drop in fertility and a sudden rise in mortality. By contrast Cyprus and Malta have shown a relatively significant population growth (15.5% and 9.4% respectively between 1993 and 2003).
Oživení je podpíráno nárůstem investičních výdajů doprovázeným plynulejím zlepenímsoukromé spotřeby.Bez ohledu na tento odhadovaný nárůst hybné síly ekonomické aktivity byměl výkonnost trhu práce nadále zatěžovat dlouhotrvající pokles.
The recovery is underpinned by a rise in investment expenditure, supported by a more gradual pick-up in private consumption. Despite this projected increase in the momentum of economic activity, the protracted downturn should continue to weigh on the performance of the labour market.
Zásadní výzvou pro EU-25 bude také stárnutí obyvatelstva.
Population ageing will also be a dominant challenge for the EU of 25.
Růst zaměstnanosti by v roce 2004 měl dle očekávání dosáhnout míry 0,3 % a v roce 2005poněkud lepí hodnoty 0,9 %.Jelikož se více než kdy jindy objevují finanční tlaky související sestárnutím, je důležité připravit se v následujících letech na zásadní dopad demografických změn,které nastanou.
Employment growth is expected to register 0.3% in 2004 and a somewhat better 0.9% in 2005. With ageing-related financial pressures looming larger than ever, it is important to prepare for the impact of ageing populations in the coming years prior to the main impact of demographic change taking hold.
Růst obyvatelstva:dopad porodnosti,úmrtnosti a migračních toků
Population growth: the impact of fertility, mortality and migratory flows
Průměrná očekávaná délka života nadále roste,...
…but less significantly in the new Member States of central and eastern Europe than in the EU-15 countries.
V předchozích desetiletích byla změna populace EU ovlivňována nízkými úrovněmi porodnosti, celkovým trvalým růstem dlouhověkosti a vyí úrovní imigrace do Unie.
In recent decades, EU population change has been affected by low levels of fertility, an overall sustained growth in longevity and a higher level of immigration into the Union.
Trendy porodnosti:méně dětí…
Fertility trends: Fewer children…
...ale v nových členských státech střední a východní Evropy méně výrazně než v zemích EU-15.
If mortality and longevity trends are considered, Malta and Cyprus are broadly similar to the EU-15 countries.
Porodnost v EU po několik desetiletí setrvávala pod reprodukční úrovní 2,1 a tento trend jerozířením jetě posilněn.Mezi novými členskými státy pouze Kypr (1,57 dětí na jednu ženu) a Malta (1,51) nepatrně překračují průměr pro EU-15 (1,47), zatímco ostatní nové členské státydosahují úrovně porodnosti 1,4 a niží.V rámci EU-25 porodnost setrvává 30 % pod reprodukčníúrovní již od roku 1995.
Apart from Ireland, France (1.88) - which recently has managed to raise fertility - along with the Netherlands (1.73) and some Nordic countries (DK (1.73), FI (1.72)) constitute the main exceptions to the low to very low fertility levels, which characterise other EU-25 Member States.
Kromě Irska pak hlavní výjimku nízké až velmi nízké porodnosti, která je charakteristická proostatní členské země EU-25, představují Francie (1,88) – jíž se nedávno podařilo úroveňporodnosti zvýit – a Nizozemí (1,73), ale i některé severské země (DK (1,73), FI (1,72)).
Life expectancy in EU-15 countries currently ranges from 73 to 78 years for men and from 79 to 83 years for women. By contrast, in the new Member States of central and eastern Europe it ranges from 65 to 72 years for men and from 76 to 80 years for women.
Větina badatelů dospěla k závěru, že rozdíly mezi zeměmi souvisejí s kombinací národníchodliností v socioekonomickém kontextu, kultuře a zejména v politických opatřeních.Značnáčást členských států, které dosahují horní úrovně rozsahu porodnosti, má rovněž rozvinutějísadu politických zásad i opatření podporujících a usnadňujících zakládání rodin, rození i vychovávání dětí.
Most researchers conclude that the differences amongst countries are linked to a combination of national differences in socio-economic context, culture and, in particular, policy measures. Most of the Member States at the higher end of the fertility range also have a much more developed set of policies and provisions, which support and facilitate family formation, child bearing and child rearing.
...a v pozdějím věku.
…and later in life.
Imigrace se stala důležitým faktorem nedávných populačních změn...
In some of the Baltic Republics population growth even became negative as a result of the effect of emigration.
Co se týče třetí hybné síly populační změny, tedy imigrace, za poslední desetiletí výrazněnarostla na objemu i na významu.Imigrace nyní představuje tři čtvrtiny čistého růstuobyvatelstva 15 zemí EU.Bez ní by v prvních letech nového tisíciletí řada členských států bylasvědkem poklesu svého obyvatelstva.Během druhé poloviny 90.let minulého století v průměru 18 % osob, které se stěhovaly do EU, bylo občany jiných členských států, 27 % byloobčany států, kteří se vraceli ze zahraničí a 54 % bylo občany zemí mimo EU (Eurostat, 2003).Pro rok 2001 a 2002 je úroveň čisté migrace odhadována na přibližně jeden milion imigrantů.
The period also witnessed a broadening and diversification in the types of migrants, the patterns of migratory flows and the mix of sending and receiving countries. In addition, former countries of emigration (Spain, Portugal, Italy, Greece, Ireland) became countries of immigration, with net inflows composed both of returning nationals and of thirdcountry nationals from outside the EU9.
Zatímco imigrací bylo ovlivněno vech 15 zemí EU a mnoho z nich zaznamenalo historickyvýznamnou, pozitivní čistou migraci, situace v řadě nových členských států v 90.letechminulého století byla poněkud odliná.V některých pobaltských republikách se v důsledkumigrace do zahraničí růst obyvatelstva stal dokonce záporným.
Between 1960 and 2001, the average life expectancy at birth for the EU-15 countries rose from 70.1 to 78.5 years (from 67.4 to 75.5 for men and from 72.9 to 81.6 for women). It is generally assumed that the growth in life expectancy in the last part of the 20th century was a result of changing lifestyles combined with improved living conditions and medical progress made accessible to a broad spectrum of the population through public health care.
8 Vekeré míry porodnosti ukazují počet dětí na jednu ženu na základě údajů Eurostatu pro rok 2002, s výjimkou MT a CY, u nichž nejnovějími dostupnými údaji jsou data z roku 2001.
8 All fertility rates show the number of children per woman, based on Eurostat data for 2002, except MT and CY, where 2001 data is the latest available.9 Immigration, integration and employment, COM/2003/0336 final.
Rozíření proces stárnutí Unie nezmění.Potenciál hospodářského růstu a sociálníhozlepení budou nadále ovlivňovány smrťující se aktivní populací a narůstajícímobyvatelstvem v důchodu.
Enlargement will not change the Union’s ageing process. The potential for economic growth and social improvement will continue to be affected by a contracting active population and an expanding population in retirement.
… a rozíření tyto modely nezmění,i když některé minulé imigrační toky se v rámci Uniepřemění v přeshraniční mobilitu.
…and enlargement will not change these patterns, although some former immigration flows will become cross-border mobility within the Union.
Následujících pět let představuje poslední demografické období před započetímrapidního procesu stárnutí.Aby členské země byly na stárnutí připraveny, je třeba zesílitúsilí v oblasti zvýení zaměstnanosti a věkové hranice odchodu z trhu práce.
With its higher degree of diversity the EU of 25 countries could even become more attractive to economic immigrants. Given historical and cultural links, the new Member States of central and eastern Europe could increasingly become host countries for emigrants moving from countries of the former Soviet Union to the EU.
V posledním desetiletí byla čistá migrace hlavní hybnou silou růstu obyvatelstva v Unii.S postupnou proměnou nových členských států střední a východní Evropy z vysílacíchna přijímající země by se zásadní otázkou mohla stát politika ekonomické a sociálníintegrace imigrantů.
In the last ten years net migration has been the main driver of population growth in the Union. As the new Member States of central and eastern Europe progressively shift from sending to receiving countries policies promoting the economic and social integration of immigrants become a major common concern.