natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Silný růst agregátu M3 od poloviny roku 2001 vedl k trvalému zvyšování ukazatelů přebytečnélikvidity v eurozóně, která dosáhla historického maxima.
The strong growth in M3 since mid-2001 has led to a sustained increase in measures of excessliquidity in the euro area, which have reached historical highs.
Z toho vyplývá, že v eurozóně bylov roce 2004 podstatně více likvidity, než bylo k financování neinflačního hospodářského růstuzapotřebí.
This implies that there wassubstantially more liquidity in the euro area in 2004 than needed to finance non-inflationaryeconomic growth.
Výše těchto ukazatelů by však měly být interpretovány opatrně.
However, the levels of these measures should be interpreted with caution.
Při hodnocení toho, co by se s přebytečnou likviditou mohlo stát, je třeba mít na paměti faktorystojící za jejím vznikem.
When assessing what could happen with the excess liquidity, the factors responsible for itsbuild-up should be borne in mind.
Lze určit dva obecné faktory.
Two broad factors can be identified.
Zaprvé, prodloužené období hospodářské,finanční a geopolitické nejistoty trvající od poloviny roku 2001 do poloviny roku 2003 vedlok významně většímu upřednostňování bezpečných a likvidních nástrojů obsažených v agregátu M3 v tomto období.
First, the protractedperiod of economic, financial and geopolitical uncertainty between mid-2001 and mid-2003led to a significantly increased preference during this period for safe and liquid instrumentsincluded in M3.
Zadruhé, nízká úroveň úrokových sazeb v celém spektru splatnosti a s tímspojené nízké náklady příležitosti z držby likvidních aktiv přispěly k poptávce po penězích,zvlášť v poslední době.
Second, the low level of interest rates across the maturity spectrum and theassociated low opportunity costs of holding liquid assets have added to the demand for money,particularly over the most recent period.
Na základě těchto faktorů může silná poptávka po krátkodobýchnástrojích obsažených v agregátu M3 odrážet kombinaci hlavně spekulativních a opatrnostníchmotivů spíš než transakční motivy.
On the basis of these factors, the strong demand forshort-term instruments included in M3 may reflect a mixture of mainly speculative andprecautionary, rather than transaction, motives.
Každý z těchto motivů může zase implikovat různé způsoby,jak lze přebytečnou likviditu v budoucnu využít, a tedy různý stupeň ohrožení cenové stability(viz graf).
Each of these motives may, in turn, implydifferent ways in which excess liquidity can be used in the future and, accordingly, differentdegrees of risk to price stability (see the chart).
Jednou možností využití přebytečné likvidity je, aby hospodářské subjekty investovaly dodlouhodobějších aktiv, majetkových či dluhových cenných papírů nebo do nemovitostí, buďpřímo nebo nepřímo přes investiční fondy.
One possibility for the use of excess liquidity is for economic agents to invest their liquidholdings in longerterm assets, in equity or debt securities, or in real estate, either directly orindirectly via investment funds.
Aby se dosáhlo celkového snížení přebytečnélikvidity, je nezbytné, aby protipoložkami těchto transakcí byl rezidentní sektor MFI nebosubjekty mimo eurozónu.
In order to achieve an aggregate reduction of excess liquidity,it is necessary for either the resident MFI sector or agents outside the euro area to act ascounterparties in these transactions.
Toto využití přebytečné likvidity by nemělo přímý dopad na inflaciměřenou HICP, ale restrukturalizace portfolií může mít za určitých okolností dopad na cenyaktiv, které by zase mohly mít později přes efekty bohatství nepřímý vliv na inflaci.
This use of excess liquidity would have no direct impacton HICP inflation, but the readjustment of portfolios may, under certain circumstances, havean impact on asset prices which, in turn, could have indirect effects on inflation at a later pointin time via wealth effects.
Druhou možností je, že se přebytečná likvidita v určitém okamžiku projeví v transakčníchbilancích.
A second possibility is that the excess liquidity will at some point translate into transactionbalances.
K tomu nejpravděpodobněji dojde v době, kdy se zvyšuje hospodářská důvěra.
This is most likely to be the case at a time when economic confidence isstrengthening.
Pokudjsou tyto bilance použity ke zvýšení poptávky po domácím zboží a službách, progresivněreabsorbují současné zbytky nevyužité kapacity. Jestliže by silný růst spotřeby pokračovaldostatečně dlouho, mohlo by zvýšené využívání výrobních kapacit nakonec vést k ohroženícenové stability.
To the extent that these balances are used to increase the demand for domesticgoods and services, this could progressively reabsorb the current margins of idle capacity.Should strong consumption growth continue for a sufficiently long time, a tightening ofproduction capacities could eventually cause risks to price stability.
Akonečně nelze zcela vyloučit, že současná situace s přebytečnou likviditou do určité míryodráží trvalou změnu v chování hospodářských subjektů v oblasti poptávky po penězích, tj.strukturálně vyšší preferenci likvidity, a tedy zvýšení žádoucí úrovně držby peněz.
Finally, it cannot be entirely ruled out that the current situation of excess liquidity to someextent reflects a permanent change in the money demand behaviour of economic agents, i.e. astructurally higher liquidity preference and, hence, an increase in the desired level of moneyholdings.
Takovátotrvalá změna by mohla být například důsledkem strukturálně vyšší averze k rizikům na stranědomácností pokud jde o finanční investice po významných ztrátách, které utrpěly na akciovýchtrzích v období let 2000 až 2003.
Such a permanent change could, for example, be due to structurally higher riskaversion on the part of households as regards financial investments following the significantlosses they incurred on the stock markets between 2000 and 2003.
Pokud by hrál roli tento faktor, byla by přebytečná likviditav eurozóně nižší, než naznačují současné ukazatele, a neměla by inflační dopad.
To the extent that such afactor plays a role, excess liquidity in the euro area would be lower than indicated by thecurrent measures and would not have an inflationary impact.
Ve skutečnosti je situace pravděpodobně kombinací těchto tří možností.
In reality, the situation is probably a combination of these three possibilities.
Vtomto okamžiku jeobtížné určit, zda v posledních letech dochází k trvalému nárůstu preferencí likvidity.
At the currentjuncture, it is difficult to determine whether or not there has been a permanent rise in liquiditypreferences over recent years.
Zároveňlze pokračující silný zájem o nákup nemovitostí spojovat s velkým zvýšením cen nemovitostí.Dále existují určité důkazy, že hospodářské subjekty restrukturalizovaly své rozhodování oskladbě portfolia a investují více do dlouhodobějších finančních aktiv.
At the same time, a continued strong preference for real estatepurchases could be associated with strong rises in real estate prices. Furthermore, there is someevidence that economic agents have readjusted their portfolio behaviour by investing more inlonger-term financial assets.
Vbudoucnu nelze rovněžvyloučit, že určitá část přebytečné likvidity bude využita k vyšším nominálním transakcím,zvlášť v době silnější hospodářské důvěry, a pak bude spojena s vyšší inflací.
Looking ahead, it cannot be ruled out that some of the excessliquidity will be used for higher nominal transactions, particularly at a time of strongereconomic confidence, and then be associated with higher inflation.
Celkově tedy, i když určitá část přebytečné likvidity odráží vyšší preferenci likvidity na stranědomácností a společností v eurozóně, vzbuzuje vysoká úroveň dosažená v roce 2004 u ECBnadále obavy a vyžaduje ostražitost.
Overall, therefore, even if some of the excess liquidity reflects a higher liquidity preference onthe part of households and companies in the euro area, the high levels reached in 2004 remain aconcern for the ECB and call for vigilance.
Aby ECB zachytila relativní empirický význam možnýchscénářů pro využití přebytečné likvidity, a tedy ohrožení střednědobé cenové stability, budenadále pozorně sledovat vývoj na všech frontách, zejména: a) důkazy o změnách portfolií ariziku vzniku bublin v cenách aktiv; b) důkazy o vyšší spotřebě než je obvyklé; a c) důkazy ostrukturálních změnách v poptávce po penězích.
In order to capture the relative empiricalimportance of the possible scenarios for the use of excess liquidity and, thereby, the risks tomedium-term price stability, the ECB will continue to monitor closely developments on allfronts, in particular: a) evidence of portfolio reversals and the risk of emerging asset pricebubbles, b) evidence of stronger than usual consumption and c) evidence of any structuralchange in money demand.
Graf9 Krátkodobé úrokové sazby a sklon výnosové křivky peněžního trhu
Chart9Short-terminterestratesandtheslopeofthe money marketyieldcurve
(v % p.a.; v procentních bodech; denní údaje)
(percentages per annum; percentage points; daily data)
3měsíční termínové obchody EURIBOR splatné v březnu 2005 (levá osa) rozpětí mezi 12měsíční a jednoměsíční sazbou EURIBOR (pravá osa) implikovaná volatilita pro konstantní splatnost šest měsíců (pravá osa)
(percentages per annum; basis points; daily data) three-month EURIBOR futures maturing in December 2004 (left-hand scale) one-month EURIBOR (left-hand scale)twelve-month EURIBOR (left-hand scale) three-month EURIBOR futures maturing in March 2005 (left-hand scale) spread between twelve-month and one-month EURIBOR (right-hand scale) implied volatility with constant six months to maturity (right-hand scale)
Zdroj: Reuters.
Source: Reuters.
Zdroje: Bloomberg, Reuters a výpočty ECB.
Sources: Bloomberg, Reuters and ECB calculations.
Vdůsledku toho zůstaly sazby peněžního trhuna krátkém konci výnosové křivky víceméněstabilní po celý rok.
indicating that market participants saw verylittle uncertainty in the expected future path ofshort-term interest rates (see Chart 10).
značnému zvýšení došlo v úrokových sazbách sdelšími splatnostmi, zatímco úrokové sazby nakrátkém konci křivky byly nadále stabilní.Dlouhodobé úrokové sazby peněžního trhuzůstaly poměrně stabilní a pohybovaly se vevelmi úzkém rozpětí okolo deseti bazickýchbodů.
broadly stable, fluctuating in a very narrowrange of around 10 basis points.
Jednoměsíční a dvanáctiměsíční sazby EURIBOR byly na konci roku 2,12 % a 2,35 %,tj. velmi blízko hodnotám z konce roku 2003.
At the end ofthe year the one-month and twelve-month EURIBOR stood at 2.12% and 2.35%respectively, close to the levels reached at theend of 2003.
Vprvních dvou měsících roku 2005 byly sazby EURIBOR s dlouhodobou splatností víceméněstabilní, neboť účastníci trhu očekávali, žekrátkodobé sazby zůstanou stabilní po většinuroku 2005, a termínové prémie byly nadáleutlumené.
In the first two months of 2005 EURIBORinterest rates at longer maturities remainedbroadly stable, as market participants expectedshort-term interest rates to remain stable overmost of 2005, and term premia remainedsubdued.
Dne 24. února činila jednoměsíčnísazba EURIBOR 2,10% a dvanáctiměsíčnísazba 2,34 %.
On 24 February 2005 the one-monthand the twelve-month EURIBOR stood at2.10% and 2.34% respectively.
Úrokové sazby peněžního trhu s delšísplatností v prvním čtvrtletí 2004 značněpoklesly a pokračovaly tak v sestupném trendutrvajícím již od poloviny prosince 2003 (viz Graf 9).
LONG-TERM GOVERNMENT BOND YIELDSDECLINED SIGNIFICANTLY IN 2004Long-term government bond yields in the euroarea ended 2004 at very low levels by historicalstandards.
Koncem března 2004, v souvislosti s očekávaným dalším poklesem úrokovýchsazeb ECB, se sklon výnosové křivky peněžníhotrhu změnil na negativní. Sklon této křivky,který se měří rozdílem mezi dvanáctiměsíční ajednoměsíční sazbou EURIBOR, dosáhl 26. března 2004 svého nejnižšího bodu, -7bazických bodů.
While in the first half of the yeareuro area ten-year government bond yieldsfluctuated somewhat but did not change muchoverall, in the second half of 2004 theyexhibited a protracted downward trend and, byyear-end, had reached 3.7%, significantlybelow the levels prevailing at the end of 2003(see Chart 11).
Změny krátkodobých úrokových sazebpeněžního trhu, ke kterým došlo během roku2004, se odrážely ve vývoji tříměsíčních sazebfutures EURIBOR. Implikovaná volatilita
Overall, these movements in euro area longterm bond yields mainly reflected the changingperceptions of market participants with regardto inflationary pressures and the outlook forthe euro area economy, perceptions which werein turn closely related to changes in global
Graf 11 Výnosy z dlouhodobých státních
Chart 11 Longterm government bond yields1) concerns about the sustainability of theeconomic recovery in the United States.
Zdroje: Reuters, Bloomberg a Thomson Financial Datastream.1) Dluhopisy s desetiletou nebo nejbližší jinou splatností.2) Od 1. ledna 2001 údaje zahrnují Řecko.
Sources: Reuters, Bloomberg and Thomson Financial Datastream.
VÝNOSY DLOUHODOBÝCH STÁTNÍCH DLUHOPISŮ V ROCE2004 ZNAČNĚ POKLESLYVýnosy dlouhodobých státních dluhopisů v eurozóně byly v historickém srovnání nakonci roku 2004 velmi nízké.
1) Ten-year bonds or the closest available bond maturity.2) From 1 January 2001, data include Greece.
Vpoklesu výnosů dlouhodobých dluhopisů v eurozóně v prvních třech měsících roku došlozačátkem dubna k obratu.
The decline in euro area longterm bond yieldsin the first three months of the year was quicklyreversed from early April onwards.
Následné zvýšenítěchto výnosů bylo ovlivněno dvěma hlavnímifaktory. Za prvé, rostoucí důvěrou účastníkůtrhu v pokračující oživení v eurozóně, čemužnapomáhaly také lepší vyhlídky světovéekonomiky.
Thesubsequent rise in longterm bond yieldsappeared to be influenced by two main factors.First, there was increasing confidence amongmarket participants regarding the ongoingrecovery in the euro area, by then alsosupported by better prospects for the worldeconomy.
Za druhé, účastníci trhu se začalivelmi obávat potenciálního inflačního dopaduzvýšení cen ropy při pokračujícím oživenísvětové ekonomiky.
Second, market participants becameincreasingly concerned about the potentialinflationary impact of the surge in oil pricesagainst the background of the ongoing globaleconomic recovery.
Výnosy dlouhodobýchdluhopisů a míra zlomové inflace na jařeskutečně vzrostly v souvislosti s obnovenýmiobavami investorů (viz Graf 12). Tyto obavyvšak nebyly v eurozóně tak silné jako ve Spojených státech, kde se výnosy dluhopisů amíra zlomové inflace zvýšily mnohemmarkantněji.
Indeed, in the spring longterm bond yields and break-even inflation ratesedged up amid renewed inflationary concernson the part of investors (see Chart 12).However, such concerns were much lesspronounced in the euro area than in the United States, where bond yields and break-eveninflation rates rose more sharply.
Inflační očekávání účastníků trhu v eurozóně sezvýšila nejvíce v krátkém horizontu, zatímcodlouhodobější inflační očekávání měřenáimplikovanou forwardovou zlomovou mírouinflace byla stabilnější, přestože zůstala
Indeed,although in the spring market participantsappeared to be mainly concerned about theinflationary effects of the sharp rise in oilprices, later in the year concerns appeared toshift towards the impact of the high level of oilprices on economic activity.
Graf 12 ukazuje, že na jaře 2004 byl nárůst spotové zlomovémíry inflace pro rok 2012, která mimo jiné odráží průměrnáinflačni očekávání pro období 2004–2012, vyšší než nárůstdlouhodobé implikované forwardové zlomové míry inflace,která odráží průměrná inflační očekávání pro období2008–2014.
3Chart 12 shows that, in spring 2004, the rise in the 2012 spotbreak-even inflation rate, which reflects, among other things,average inflation expectations between 2004 and 2012, wasstronger than that in the longterm implied forward break-eveninflation rate, which reflects average inflation expectationsbetween 2008 and 2014.
Tento fakt ukazuje na výraznější zvýšení inflačníchočekávání pro kratší horizonty.
This suggests a stronger increase ininflation expectations at shorter horizons.
Celkově tyto pohyby ve výnosechdlouhodobých dluhopisů v eurozóně předevšímodrážely měnící se vnímání účastníků trhupokud jde o inflační tlaky a výhled ekonomikyeurozóny a vnímání, která souvisela se změnamiv globálním makroekonomickém výhledu.Očekávání účastníků trhu ohledně dopaduzvyšování cen ropy v průběhu roku silněovlivnila vnímání inflačních tlaků aekonomické aktivity.
In the first quarter of the year longterm bondyields in the euro area declined, mirroringmovements in the US market, amid growingconcerns about the strength of the economicrecovery in the United States.
Zdá se však, že se měnilav čase podle makroekonomických údajů.Zatímco na jaře měli účastníci trhu obavy
Despite thegradual strengthening in euro area economicactivity, longterm indexlinked bond yields inthe euro area also declined in the first quarter ofthe year in line with comparable US yields,reflecting the fact that market participants’expectations regarding future global economicactivity appeared to be influenced largely by
Graf12 Reálné výnosy z dlouhodobých dluhopisů a zlomová inflace v eurozóně
Chart 12 Longterm real bond yields and break-even inflation rates in the euro area
(v % p.a.; denní údaje) výnos z indexovaného dluhopisu splatného v roce 2012 1) desetiletá zlomová inflace 2) zmírnění očekávání účastníků trhu týkajících sevyhlídky růstu v eurozóně pro nejbližší období.Pokles výnosů dlouhodobých nominálních aindexovaných dluhopisů v eurozóně takéodrážel snížení tržních očekávání ohlednětempa zpřísnění měnové politiky pro nejbližší astřednědobé období.
(percentages per annum; daily data) bond yields in the euro area also mirroreddownward revisions to market expectationsregarding the pace of monetary policytightening over the near to medium term.
dlouhodobá implikovaná zlomová inflace z termínových obchodů 3)
2012 indexlinked bond yield 1)ten-year break-even inflation rate longterm implied forward break-even inflation rate 3)
Výnosy dlouhodobých nominálních dluhopisův eurozóně v důsledku toho v roce 2004 značněpoklesly, přibližně o 60 bazických bodů, na3,7% na konci roku, což bylo blízko jejichhistorického minima.
As a result of these developments, nominallong-term bond yields in the euro area fellsignificantly over 2004, declining by around60 basis points to end the year at 3.7%, close totheir historical lows.
Úrokový diferenciál vůči Spojeným státům zůstal po většinu roku značněstabilní a odrážel více či méně synchronnízměny v makroekonomických vyhlídkách obouekonomik.
The interest ratedifferential vis-à-vis the United Statesremained broadly stable for most of the year,reflecting more or less synchronous changes inthe macroeconomic prospects in the twoeconomies.
Určité rozdíly ve výnosechdlouhodobých dluhopisů se však objevilykoncem roku 2004, když se úrokový diferenciálmezi výnosy desetiletých státních dluhopisů ve Spojených státech a v eurozóně zvýšil a činiltéměř 60 bazických bodů.
However, some decoupling oflong-term bond yield movements occurredtowards the end of 2004, when the interest ratedifferential between US and euro area ten-yeargovernment bond yields widened somewhat,reaching a level of almost 60 basis points.
Zvýšení míry zlomové inflace
The ten-year break-even inflation rateended the year at around 2.2%, an increase ofmore than 10 basis points compared with December 2003.
Míra zlomové inflace se v druhé polovině roku2004 mírně snížila.
Developments in oil prices continued to exert asubstantial influence on bond yields over thesecond half of the year.
Přesto však míradlouhodobé zlomové inflace v eurozóně zůstalana konci roku nad průměrnou hodnotou,vykazovanou od konce roku 2001, kdy bylyvydány první dluhopisy indexované HICPeurozóny (bez tabáku).
This was reflected in thegradual decline, observed from mid-Juneonwards, in longterm nominal and indexlinked bond yields, suggesting that the marketsexpected the pace of economic growth in theeuro area to decline somewhat.
v eurozóně pravděpodobně do jisté míryodráželo vyšší inflační rizikovou prémiivyžadovanou investory v souvislosti s nejistotou týkající se vývoje cen ropy.Dodatečné informace z průzkumu inflačníchočekávání v eurozóně, které neukázaly žádnázvýšení bodových odhadů dlouhodobých inflačních očekávání, tuto interpretaci potvrdily.
A further decline in implied volatility in thebond market – a measure which providesevidence of market views about the rangeswithin which bond yields are expected to movein the near term – was also a noticeable featureof 2004.
Vroce 2004 byl zaznamenán také další pokles implikované volatility na trhu dluhopisů, což jeměřítkem očekávání trhu ohledně rozsahupohybu výnosů dluhopisů v nejbližší době.Následný pohyb volatility tato očekávání trhuohledně nižší volatility dluhopisů skutečněpotvrdil (viz Box 3 „Společné trendy v implikované volatilitě finančního trhu“).
Indeed, subsequent movements inrealised volatility confirmed those marketexpectations of lower bond market volatility(see Box 3 entitled “Common trends in impliedfinancial market volatility”).
Zdá se, že další zeslabeníamerického dolaru vůči euru, zejména v posledním čtvrtletí roku 2004, přispělo ke
ECB Annual Report 2004
SPOLEČNÉ TRENDY V IMPLIKOVANÉ VOLATILITĚ FINANČNÍHO TRHU
COMMON TRENDS IN IMPLIED FINANCIAL MARKET VOLATILITY
Vroce 2004 došlo ke značnému poklesu implikované volatility v několika segmentechfinančního trhu v eurozóně a v dalších vyspělých ekonomikách.
The year 2004 brought a marked overall decline in implied volatility across several financialmarket segments in the euro area and in other advanced economies.
Implikovaná volatilita,odvozená z cen opcí, je obvykle interpretována jako míra nejistoty účastníků trhu, týkající sevývoje na různých finančních trzích v nejbližší době.
Implied volatility – whichis derived from option prices – is usually interpreted as a measure of market participants’uncertainty regarding nearterm developments in different financial markets.
Vprůběhu roku 2004 se objevily obavy,že poměrně nízká úroveň implikované volatility by nemusela být zcela odůvodněná, neboť mohlabýt snižována jinými faktory než jsou očekávání účastníků trhu ohledně budoucí volatility.Taková potenciální chyba v odhadu („mis-pricing“) volatility by mohla, kromě jiného, býtrizikem pro finanční stabilitu.
In 2004 therewas some concern that the relatively low levels of implied volatility might not be fully justifiedinsofar as they may have been driven down by factors other than market participants’expectations of future realised volatility.
Jestliže například finanční instituce reagují na nižší volatilitupřijetím vyššího stupně rizika, mohou utrpět značné ztráty, když dojde ke zvýšení volatility.Podle empirických důkazů nebyla žádná taková chyba v odhadu zjištěna a po poklesuimplikované volatility na jednotlivých finančních trzích následovala nižší realizovaná volatilita.1Nižší realizovanou volatilitu lze vysvětlit např. pokračující normalizací zejména na světovýchakciových trzích po několika letech výjimečně bouřlivého vývoje.
Such a potential “mis-pricing” of volatility couldconstitute, among other things, a risk to financial stability. If financial institutions, forexample, respond to lower volatility by increasing their risk exposure accordingly, they mightincur heavy losses if an upward correction of volatility were to take place.
Graf Aukazuje implikovanou volatilitu (i) německého indexu DAX, měřenou indexem volatility VDAX, (ii) dlouhodobých státních dluhopisů, odvozenou z opcí na futures na německé státní
According toempirical evidence, no such mis-pricing was detected and the decline in implied volatility invarious financial markets was correctly followed by lower realised volatility.1 Lower realisedvolatility, in turn, can be explained, for instance, by an ongoing process of normalisation,especially in the global stock markets, after several years of exceptionally turbulentdevelopments.
(v % p.a.; měsíční údaje) akciový trh (levá osa) 1) trh dluhopisů (pravá osa) 2)devizový trh (pravá osa) 3)
(percentages per annum; monthly data) stock market (left-hand scale) 1)bond market (right-hand scale) 2) foreign exchange market (right-hand scale) 3)