natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mezi otázky, se kterými je nutné se vypořádat, patří zejména odstranění segregace, přístup k pracovním místům, řešení znevýhodnění v důsledku nízkého vzdělání a zlepšení dostupnosti základních služeb, jako je bydlení a zdravotní péče.
In particular, the issues to be tackled include desegregation, access to employment, addressing educational disadvantage, and improved access to basic services such as housing and healthcare.
Nicméně je zde třeba vytvořit komplexní rámec politik a získat více dat a vytvořit širší a spolehlivější znalostní bázi.
However, there is a need for a comprehensive policy framework, together with more data and a more extensive and reliable knowledge base.
Aktivní začleňování
Active inclusion
Boj proti sociálnímu vyloučení představuje prosazování začleňování rizikových skupin a odstraňování diskriminace ve všech sférách života, včetně trhu práce.
Combating social exclusion means promoting the inclusion of vulnerable groups and tackling discrimination in all spheres of life, including on the job market.
Strategie aktivního začleňování hrají důležitou roli – zajišťují mobilizaci osob schopných práce sociálními politikami a těm, kteří jsou a zůstanou mimo trh práce, poskytují slušný životní standard.
‘Active inclusion’ strategies have an important part to play, to make sure that social policies mobilise people who are capable of working while providing a decent standard of living to those who are and will remain outside the labour market.
Prioritou většiny členských států je aktivní začleňování, které současně prosazuje trhy práce, jež zahrnují všechny, a které zajišťuje adekvátní příjem a přístup ke kvalitním službám.
Active inclusion, simultaneously promoting inclusive labour markets, ensuring adequate income and access to quality services, is a priority for most Member States.
Jednotlivé aspekty jsou však ve většině případů řešeny samostatně, protože většina osob se znevýhodněním trpí více znevýhodněními najednou a protože je nezbytné reagovat integrovaně.
However, the various aspects are dealt with separately in most cases, whereas most disadvantaged people suffer from multiple disadvantages and integrated responses are essential.
Přistěhovalci
Migrants
Další skupinou, která zpravidla čelí sociálním znevýhodněním, jsou přistěhovalci.
Another group that tends to face social disadvantages are immigrants.
Co se týče chudoby, příjmu, zdraví, zaměstnanosti, nezaměstnanosti, vzdělání a předčasného odchodu ze školy, existují mezi touto skupinou a majoritní populací skutečně významné rozdíly.
Indeed, significant gaps persist between this group and the majority population in terms of poverty, income, health, employment, unemployment, education and early school-leaving.
Členské země proto zlepšení sociálního začlenění přistěhovalců přiznávají vysokou prioritu.
As such, the Member States give priority to improving the inclusion of migrants.
Ve zvýšené míře přijímají celostní přístup a zaměřují se více na zapojení přistěhovalců i hostitelské společnosti do procesu. Některé se svými kroky snaží dosáhnout synergických efektů z propojení politik začleňování a antidiskriminačních opatření.
Increasingly adopting a holistic approach, they are focusing more on getting both migrants and the host society involved in the process, and several are working to create synergies between inclusion policies and antidiscrimination measures.
Tomuto problému je však třeba i nadále věnovat zvýšenou pozornost.
But still the issue needs to be given increased attention.
Začleňování osob se zdravotním postižením (odhaduje se, že 50 milionů nebo i více evropských občanů má určitou formu zdravotního postižení2) se trvale řeší.
With an estimated 50 million European citizens or more having some form of disability2, the inclusion of these citizens continues to be addressed.
Běžně se za základ chudoby osob se zdravotním postižením považuje ekonomická neaktivnost a nedostatečná příjmová podpora, kvantitativních důkazů toho však je málo.
Economic inactivity and insuf-fi ficient income support are commonly seen as underlying disabled people’s poverty, yet quantitative evidence is scarce.
Členské státy se například zaměřují na integraci osob se zdravotním postižením do trhu práce a na odstranění překážek vzdělávání v mladém věku a celoživotního vzdělávání.
Member States are focusing on integrating disabled people into the labour market, and eliminating barriers to education and lifelong learning, for example.
Málo z nich však dává vyšší prioritu odstranění strukturálních překážek úplného začlenění do společnosti.
Few, however, are giving priority to eliminating structural obstacles to full participation in society.
V návrhu politik v mnoha oblastech existují další možnosti, jak osobám se zdravotním postižením věnovat více pozornosti (mainstreaming zdravotního postižení).
There is further scope for giving more attention to disabled people in policy design across different areas (disability mainstreaming).
Boj proti bezdomovectví
Tackling homelessness
Bezdomovectví je jednou z nejpalčivějších forem sociálního vyloučení a v oblasti boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení je v současné ekonomické situaci přístup k nenákladnému bydlení a prevence soudních vystěhování stále zásadnější.
Homelessness is one of the most severe forms of social exclusion and in the current economic climate, access to affordable housing and preventing evictions are all the more crucial in tackling poverty and social exclusion.
Některé země řeší různé projevy této problematiky implementací komplexních, multidimenzionálních strategií. Jiné se zaměřují na opatření, která jsou součástí širšího rámce politik, například politiky bydlení, zaměstnanosti a zdraví.
Some countries implement comprehensive, multidimensional strategies to address its different manifestations specifically, while others focus on measures integrated in wider policy frameworks, e.g. relating to housing, employment, and health.
Nemalá pozornost se věnuje podporovanému bydlení, které spojuje nezávislý život a přizpůsobenou sociální podporu.
Supported housing – combining the objective of independent living with personalised social support – is receiving considerable attention.
Několik členských států stanovilo cíle v oblasti snižování bezdomovectví a posilování struktur podpory.
Several Member States have set targets to reduce homelessness or strengthen support structures.
Nedostatek spolehlivých dat však trvale oslabuje úsilí definovat a sledovat účinné politiky.
Lack of reliable data, however, continues to impair efforts to define and monitor effective policies.
Zásadním prvkem prevence bezdomovectví je prosazování finančního začlenění, což je zvláště aktuální v současných podmínkách. Osobám, které čelí soudnímu vystěhování nebo zabavování majetku, je třeba poskytnout náležitou podporu a poradenství.
Promoting financial inclusion is crucial to prevent homelessness, particularly in the current circumstances; appropriate support and advice must be ensured to people facing eviction or repossession.
Kombinace ad hoc modulu osob se zdravotním postižením Průzkumu pracovní síly za rok 2002 a odhadu populace na rok
Labour Force Survey ad hoc module on disability 2002 combined with the Eurostat population estimate for 2008.
Řešení znevýhodnění v důsledku nízkého vzdělání
Addressing educational disadvantages
Ve většině zemí je uznávána důležitost vzdělání, pouze však některé tuto problematiku zahrnuly do komplexní dlouhodobé strategie prevence a boje proti sociálnímu vyloučení.
The importance of education is recognised by most countries, but only some have integrated the issue into a comprehensive long-term strategy to prevent and tackle social exclusion.
Za základní je považováno předškolní vzdělávání, které nejen tvoří klíčový prvek vyrovnávání socio-ekonomického znevýhodnění, ale také funguje jako prostředek usnadňující sladění pracovního a rodinného života.
Pre-primary education is seen as fundamental, both as a key element in levelling socioeconomic disadvantage, and as a means to facilitate work/family life reconciliation.
Úsilí států se také zaměřuje na zajištění standardů vysoké kvality ve všech školách, boj proti předčasnému odchodu ze školy, zlepšení přístupu ke vzdělání pro specifické skupiny a na zavedení kroků, kterými se osvědčuje předchozí vzdělání.
Efforts also focus on ensuring high-quality standards in all schools, combating early school leaving, improving access to education for specific groups and introducing measures to validate prior learning.
Řešení finančního vyloučení
Addressing financial exclusion
Řešení finančního vyloučení je zásadní v každé strategii boje proti chudobě a současná krize tento problém ještě více zviditelňuje.
Addressing financial exclusion is vital in any strategy against poverty, and the crisis brings the issue even more to the fore.
Na jedné straně se osoby, které čelí chudobě a vyloučení, setkávají v přístupu k finančním službám s určitými obtížemi. To negativně ovlivňuje jejich osobní nance a schopnost najít zaměstnání.
On the one hand, people facing poverty and/or exclusion encounter specific difficulties in accessing financial services, with negative consequences for their personal finance or ability to fi nd a job.
Odmítnutí přístupu k finančním službám na normálním trhu může vést k tomu, že tyto osoby použijí nákladnější a rizikovější alternativní finanční produkty.
Denial of access to financial services on the mainstream market may lead people to turn to more costly and risky alternative fi nan-cial products.
Nevhodný marketing a nerovný přístup k informacím o finančních službách může na druhé straně u obecné populace vést k předlužení.
On the other hand, for the general population, an improper marketing and unequal access to information of financial services may lead to over-indebtedness.
Některé členské státy mají komplexní politiky, které často obsahují dluhové poradenství, přičemž jeden stát má jako prioritu boj proti předlužení.
Some Member States have comprehensive policies, often incorporating debt advice, whereas one is tackling over-indebtedness as a priority.
V některých zemích se osobám, které nemohou získat přístup na standardní úvěrový trh, poskytují mikroúvěry – malé půjčky chudým lidem určené k povzbuzení podnikatelských aktivit.
Microcredit – the use of small loans to those in poverty designed to spur entrepreneurship – is provided in some countries to people who cannot access the mainstream credit market.
SOCIÁLNÍ SITUACE V ČÍSLECH: Navzdory celkovému pozitivnímu vývoji na trzích práce stále žije 7 % zaměstnaných pod hranicí chudoby (pracovní chudoba).
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: Despite overall progress on the labour markets, 7% of the employed live below the poverty threshold (‘in-work poverty’)
ADEKVÁTNÍ A UDRŽITELNÉ DŮCHODY
ADEQUATE AND SUSTAINABLE PENSIONS
Stárnutí populace může negativně ovlivnit penzijní systémy.
Population ageing can negatively affect pension systems.
Odhaduje se, že mezi rokem 2004 a 2050 se demogra cký poměr závislosti starších osob (poměr populace ve věku 65 let a vyšším a populace ve věku 15–64 let) více než dvojnásobí z 25 % na 53 %3
The dependency ratio (the ratio of population aged 65+ to those aged 15–64) is forecast to more than double from 25% to 53%
I když vysoký věk již není synonymem pro finanční bídu, stále existuje riziko chudoby seniorů.
While old age is no longer synonymous with financial hardship, the risk of pensioner poverty remains.
Členské státy v poslední dekádě reformovaly své penzijní systémy, aby lépe poskytovaly adekvátní a udržitelé důchody.
Over the last decade Member States have reformed their pension systems to better provide adequate and sustainable pensions.
Nastal pozitivní postup v poskytování adekvátních penzí, aniž by byla ohrožena finanční udržitelnost a pracovní pobídky.
Progress has been made in providing adequate pensions without jeopardising financial sustainability and work incentives.
Díky nové ekonomické prognóze však bude nezbytné přesné vyvážení ještě náročnější.
Yet the new economic outlook will make the necessary fine-balancing even more challenging.
Definice adekvátnosti a udržitelnosti
‘Adequacy’ and ‘sustainability’ defined ned
Cílem penzijních systémů je zajistit pro osoby v důchodovém věku důstojný životní standard, a tím předcházet chudobě a sociálnímu vyloučení seniorů.
The goal of pension schemes is to ensure a decent living standard for the retired, in order to prevent poverty and social exclusion in old age.
Takové adekvátní důchody seniorům umožňují podílet se na ekonomickém blahobytu jejich země a začlenit se do veřejného, společenského a kulturního života.
Such adequate pensions allow the elderly to share in the economic well-being of their country and to participate in public, social and cultural life.
Ve světle rychle stárnoucích populací je však k poskytování adekvátních důchodů v budoucnosti třeba, aby penzijní systémy byly financovány udržitelným způsobem.
Adequate future pensions, however, require pension systems to be financed sustainably in the face of rapidly ageing societies.
Adekvátnost a udržitelnost důchodů je tímto neoddělitelně spojena.
Adequacy and sustainability of pensions are thus inextricably linked.
Relativní příjem seniorů: střední příjem osob ve věku 65 let a vyšším v poměru k příjmu osob ve věku 0–64 let, 2007
Relative income of the elderly: median income of people aged 65+ as a ratio of income of people aged 0–64, 2007
Pracuje více lidí a déle
More people in work and for longer
V důsledku prodloužení očekávané délky života se reformy penzijních systémů soustředily na to, aby udržely starší osoby na trhu práce v aktivní činnosti.
Due to rises in life expectancy, pension system reforms have focused on keeping older people active in the labour market.
Ve skutečnosti má práci více starších osob, 11 zemí nyní plní lisabonský cíl 50% zaměstnanosti osob ve věku 55–64 let do roku 2010.
In fact more older people have jobs, with 11 countries now meeting the Lisbon target of 50% employment for those aged 55–64 years by 2010.
Ve střednědobém horizontu budou v důsledku prodloužené očekávané délky života nutné ještě vyšší míry zaměstnanosti.
Given the increase in life expectancy, even higher employment rates will be necessary in the medium term.
Faktický věk odchodu do důchodu se musí zvýšit, aby starší osoby přinutil zůstat na pracovním trhu.
To encourage older citizens to remain in the labour market, the effective retirement age has to rise.
Podle národních zpráv začínají členské státy v základních penzijních systémech zvyšovat věk odchodu do důchodu, omezují způsoby předčasného odchodu do důchodu a odstraňují pobídky k předčasnému odchodu do důchodu.
According to national reports, Member States are starting to increase the pensionable age in statutory pension schemes, early exit routes are being closed and incentives to early retirement removed.
To jsou pro zaměstnavatele a zaměstnance důležité signály, aby zlepšili svůj přístup k vyššímu věku a odložili odchod do důchodu.
These are important signals for employers and employees to improve their practices of age management and postpone retirement.
Odolnost těchto kroků prověří aktuální ekonomický pokles.
The current economic downturn will test the durability of these achievements.
Zásadním úkolem bude zamezit pokles faktického věku odchodu do důchodu a používání způsobů předčasného odchodu z trhu práce ve snaze vypořádat se s rostoucí nezaměstnaností.
It will be crucial to prevent a drop in the effective retirement age and a use of early pathways out of the labour market to deal with rising unemployment.
SOCIÁLNÍ SITUACE V ČÍSLECH: Míra zaměstnanosti starších pracovníků (ve věku 55–64 let) dosáhla v roce 2007 45 % oproti 37 % v roce 2001.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: The employment rate of older workers (aged 55-64) reached 45% in 2007 as against 37% in 2001.
Míra zaměstnanosti starších pracovníků (55–64 let)
Employment rate of older workers (55-64)
Zajištění adekvátnosti důchodů
Ensuring pension adequacy
Díky aktuálním ekonomickým vyhlídkám je s větší naléhavostí třeba zajistit, aby penzijní systém pokrýval dočasně nezaměstnané pracovníky.
The present economic outlook highlights the need to ensure that workers who are unemployed for a time are covered by the pension scheme.
Jak ukazuje obrázek, v reformovaných systémech mohou přerušení kariéry významně snížit adekvátnost penzí.
Indeed, under reformed systems, career breaks can significantly reduce adequacy, as shown by the figure.
Zejména je důležité zajistit úplné pokrytí a sledovat adekvátnost penzí u žen a nízkopříjmových pracovníků.
In particular, it is important to ensure full coverage and to monitor pension adequacy for women and low-wage earners.
SOCIÁLNÍ SITUACE V ČÍSLECH: Současné penzijní systémy obecně snížily chudobu seniorů, osamocené ženy ve vyšším věku však čelí podstatně vyššímu riziku než osamocení muži ve stejném věku (28 % oproti 20 %).
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: Current pension systems have generally reduced poverty among the elderly, but single elderly women face a much higher risk than single elderly men (28% compared with 20%).
Dopad jedno-, dvou- a tříletého přerušení kariéry z důvodu nezaměstnanosti na budoucí příjem poživatele starobního důchodu
Impact of a 1-, 2- and 3-year career break for unemployment on future pensioner’s income
Zdroj: Výpočty společnosti ISG na základě teoretických náhradových poměrů provedené v modelu APEX organizace OECD a v národních modelech.Poznámka: Měřeno rozdílem čistých teoretických náhradových poměrů – příjem příjemce starobního důchodu v poměru k poslední obdržené mzdě, v procentních bodech.
Source: ISG calculations on theoretical replacement rates carried out in the OECD APEX model or in national models.Note: Measured by difference in net theoretical replacement rates – pensioner’s income relative to the last received wage, in percentage points.
Penzijní systémy kryté fondy
Funded pension schemes
Přestože pro ty, kteří odcházejí do důchodu dnes, nejsou ještě tak zajímavé, jsou systémy kryté fondy obecně den ode dne významnější.
Although in most part they are not yet that important for those retiring today, funded schemes in general are becoming more significant every day.
Společná zpráva za rok 2009 proto penzím z penzijních fondů věnuje velkou pozornost.
This is why the Joint Report 2009 pays close attention to funded pension provision.
Při takovéto strategii mladší účastníci systému zvolí rizikovější produkty s vyšší šancí na větší zisk během svého života, naopak účastníci, kteří se blíží odchodu do důchodu, vyberou v období před převedením penzijních úspor na důchodový příjem produkty s opatrnější investiční strategií.
With such a strategy, younger members might choose riskier products with a higher chance of earning more over one’s life; in contrast, members close to retirement could select products with a more cautious investment strategy before turning pension savings into retirement income.
Zpráva také požaduje náležitá řešení výplatní fáze, kterou je ještě třeba v řadě zemí s povinnými systémy vymezit.
The report also calls for appropriate solutions for the pay-out phase which is still to be determined in a number of countries with mandatory schemes.
Renty zaručují příjem na celý život bez ohledu na jeho skutečnou délku. Jako takové jsou nejbezpečnějším způsobem poskytování příjmu v důchodovém věku.
Annuities guarantee an income for life regardless of its eventual length and, as such, are the most secure means of providing an income in retirement.
Členské státy by měly pečlivě zvážit, jaký podíl celkového penzijního příjmu očekávat z de -novaných příspěvkových systémů a zda budou dostatečně vhodné pro všechny skupiny populace.
Member States should give careful consideration to the proportion of overall pension income expected to come from defined contribution schemes and whether they would be sufficiently appropriate for all groups in the population.
V dobrovolných systémech například úrovně pokrytí a příspěvků prokazatelně závisí na socio-ekonomickém postavení jednotlivých účastníků systému.
For instance, in voluntary schemes, there is evidence that coverage and contribution levels depend on the socioeconomic status of scheme members.
Mají-li být základním zdrojem důchodového příjmu soukromé penzijní systémy, je třeba podle toho stanovit úrovně pokrytí a příspěvků.
If private schemes are to be an essential source of retirement income, coverage and contribution levels need to be set accordingly.
Kromě toho jsou nezbytné dobře fungující dohledové orgány a efektivní rámce finanční regulace.
In addition, well-functioning supervisory bodies and effective financial regulatory frameworks are essential.
Protože důchody občanů pocházejí z několika zdrojů, je zásadně důležité zajistit těmto občanům přístup k objektivním informacím a finančnímu vzdělání, aby se tak mohli fundovaně rozhodovat.
With citizens’ pensions coming from multiple sources, it is vital that they have access to unbiased information and financial education so that they can make informed decisions.
Dopad krize na příjem z penzí krytých fondy
Impact of the crisis on funded pension income
Dopad krize na příjem ze soukromých penzí je pro většinu těch, kteří dnes odcházejí do důchodu, díky dlouhodobým strategiím a regulatornímu rámci omezený. Někteří se však budou muset vypořádat s nižšími výsledky, než které očekávali.
Long-term oriented strategies and the regulatory framework have limited the impact of the crisis on private pension income for most of those retiring today, but some will face outcomes below their expectations.
Předpisy o minimálním příjmu
Minimum income provisions
Členské státy mění své předpisy o minimálním příjmu pro starší osoby – zvyšují dávky a usnadňují dostupnost.
Member States are changing their minimum income provisions for older people to increase benefits and ease access.
Vzhledem k tomu, že dávky jsou zpravidla vázány na cenovou hladinu, relativní příjmy pravděpodobně v posledních letech růstu zaostaly.
In as much as benefits tend to be price-indexed, relative incomes were likely to have fallen behind in recent years of growth.
Oproti očekávání je přesto relativní ztenčování penzí z větší části podstatně menší.
Yet, the relative erosion is in most part substantially smaller than could be expected.
Většina zemí zvýšila minimální důchody a minimální příjmy.
Most countries have uprated minimum pensions and minimum provisions.
UNIVERZÁLNĚ DOSTUPNÁ ZDRAVOTNÍ PÉČE A DLOUHODOBÁ PÉČE
UNIVERSALLY ACCESSIBLE HEALTHCARE AND LONGTERM CARE
Členské státy se zavázaly svým občanům zajistit dostupnou, vysoce kvalitní a udržitelnou zdravotní péči a dlouhodobou péči.
Member States are committed to accessible, high-quality and sustainable healthcare and long-term care for citizens.
Dobré zdraví je důležitým cílem, přispívá totiž k obecnému blahobytu každého jednotlivce.
Good health is an important goal, as it contributes to each individual’s general well-being.
Kromě toho lidem umožňuje podílet se na trhu práce i na společenských a politických aktivitách, snižuje pracovní neschopnost a absenci a zvyšuje produktivitu. Rovněž oddaluje dobu odchodu do důchodu, čímž prodlužuje aktivní pracovní život.
In addition, it enables people to participate in the labour market, as well as in social and political activities, reduces sick leave and absenteeism, increases productivity, and postpones retirement, allowing for longer working lives.
SOCIÁLNÍ SITUACE V ČÍSLECH: Očekávaná délka života je nyní u žen 82 let a u mužů 76 let.
SOCIAL SITUATION IN NUMBERS: Life expectancy is now 82 years for women and 76 years for men.
Za posledních 20 let se tak délka života prodloužila u žen o 4 roky a u mužů o 5 let.
This follows a gain in longevity of 4 years for women and 5 years for men over the last 20 years.
Zlepšování systémů zdravotní péče
Improving healthcare systems
Členské státy hájí stanovisko, že mezi základní politiky, které přispívají k dobrému zdraví a delšímu pracovnímu životu, patří účinné politiky ochrany zdraví na pracovišti, propagace zdraví, prevence nemocí, léčebná péče a rehabilitace.
Member States maintain that essential policies contributing to good health and longer working lives include effective workplace health policies, health promotion, disease prevention, curative care and rehabilitation.