natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jakost vod ke koupání v jednotlivých členských státech mohou ovlivňovat i činnosti daného státu či sousedících členských států ve stejném povodí.
The quality of bathing water quality in each Member State can also be inuenced by its activities or those of neighbouring Member States in these river basins.
Baltské moře (pobřežní vody ke koupání) a oblasti povodí řek vlévajících se do Baltského moře (vnitrozemské vody ke koupání)Černé moře (pobřežní vody ke koupání) a oblasti povodí řek vlévajících se do Černého moře (vnitrozemské vody ke koupání)Středozemní moře (pobřežní vody ke koupání) a oblasti povodí řek vlévajících se do Středozemního moře (vnitrozemské vody ke koupání)
■the Baltic Sea (coastal bathing waters) and the river basin districts owing out into the Baltic Sea (inland bathing waters)■the Black Sea (coastal bathing waters) and the river basin districts owing out into the Black Sea (inland bathing waters)■the Mediterranean Sea (coastal bathing waters) and the river basin districts owing out into the Mediterranean Sea (inland bathing waters)
Tato část příručky proto uvádí jakost oblastí ke koupání podle povodí hlavních zeměpisných oblastí Evropské unie.
This section of the brochure thus presents bathing area quality results by water basins found in the major geographic regions of the European Union.
Mezi tyto oblasti náleží:
These include:
Analýza jakosti vod ke koupání podle zeměpisných oblastí vychází ze zeměpisných údajů předložených členskými státy.
The analysis of bathing water quality by geographic region is based on the bathing water geographic coordinates reported by Member States.
Atlantský oceán (pobřežní vody ke koupání) a oblasti povodí řek vlévajících se do Atlantského oceánu (vnitrozemské vody ke koupání)Severní moře (pobřežní vody ke koupání) a oblasti povodí řek vlévajících se do Severního moře (vnitrozemské vody ke koupání)
■ the Atlantic Ocean (coastal bathing waters) and the river basin districts owing out into the Atlantic Ocean (inland bathing waters)the North Sea (coastal bathing waters) and the river basin districts owing out into the North Sea (inland bathing waters)
▲ dodržení orientačních hodnotdodržení povinných hodnot Estonia
With a rate of 57% compliance with guide values was below the European average (63%).
▲ nedodržení povinných hodnotzákaz koupání po celou sezónunedostatečný odběr vzorkůoblasti povodí Severního moře Latvia členské státy EU
Only France and Bulgaria had more than 95% of inland bathing sites complying with mandatory values — 100% for the 3 Bulgarian bathing sites.
Jakost vody ke koupání v oblastech povodí Středozemního moře oblasti povodí Středozemního mořečlenské státy EU
Bathing water quality in the river basin district of the Mediterranean river basin district of the Mediterranean EU Member States
▲▲▲▲▲ dodržení orientačních hodnotdodržení povinných hodnotnedodržení povinných hodnotzákaz koupání po celou sezónunedostatečný odběr vzorků
▲ ▲ ▲ ▲ ▲ complying with guide valuescomplying with mandatory valuesnot complying with mandatory valuesbanned throughout the bathing seasoninsuciently sampled
Závěry analýzy jakosti vod ke koupání podle zeměpisných oblastí
Conclusion of the analysis of bathing water quality by geographic region
Podle souladu s povinnými hodnotami je jakost vody v pobřežních oblastech ke koupání v průměru lepší na atlantském a středomořském pobřeží než ve zbývajících částech Evropské unie.
Water quality in coastal bathing areas — based on compliance with mandatory values — is better on average on the Atlantic and Mediterranean coasts than in the rest of the European Union.
Středomoří vykazuje rovněž nadprůměrnou míru souladu s přísnějšími orientačními hodnotami.
The Mediterranean has also above average compliance rates with the more stringent guide values.
V případě sladkovodních oblastí ke koupání dosáhly nejlepších výsledků regiony v oblasti Atlantského oceánu, Severního moře, Baltského moře a Černého moře.
For freshwater bathing areas it is the Atlantic, North Sea, Baltic Sea, and Black Sea regions which do best while the later three also do well with the more rigorous criteria.
Pokud jde o splnění povinných požadavků, za evropským průměrem zaostávají pouze vnitrozemské oblasti ke koupání ve Středomoří.
Only the inland bathing areas of the Mediterranean fall below the European average in complying with mandatory values.
Další informace o jakosti vod ke koupání v Evropské unii
More information on bathing water quality in the European Union be found on the bathing water quality website and on the Commission’s legislation website:
Další informace o jakosti vod ke koupání v členských státech Evropské unie, včetně zpráv 27 členských států a souhrnné zprávy EU, lze získat na internetových stránkách Evropské komise zabývajících se kvalitou vody na adrese:
More information on bathing water quality in the European Member States — including the reports for 27 Member States and the EU summary report — can be found on the European Commission’s bathing water quality website: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri= OJ:L:2006:064:0037:0051:EN:PDF.
Informace o oblastech ke koupání lze rovněž nalézt na stránkách Evropského systému informací o vodě (www.water.europa.eu), kde interaktivní mapy poskytují uživatelům podrobné údaje o jakosti vod v jednotlivých oblastech ke koupání: http://ec.europa.eu/water/water-bathing/index_en.html http://www.eea.europa.eu/themes/water/wise-viewer
Information on bathing areas can also be found on the Water Information System for Europe (www.water.europa.eu) where interactive maps provide users with detailed information on the quality of water in individual bathing areas: http://www.eea.europa.eu/themes/water/wise-viewer.
Členské státy budou muset splnit přísnější a ambicióznější požadavky stanovené v nových evropských právních předpisech o koupání nejpozději do roku 2015.
Member States will have to comply with the stricter and more ambitious requirements laid out in the new European bathing legislation at the latest by 2015.
Nové právní předpisy vyžadují účinnější kontrolu a řízení vod ke koupání, větší účast veřejnosti a lepší šíření informací.
The new legislation requires more eective monitoring and management of bathing waters, greater public participation and improved information dissemination.
Tabulka 1:Výsledky analýzy jakosti vod ke koupání v Evropské unii v letech 1990 až 2007
Table 1: results of bathing water quality in the European Union from 1990 to 2007
Soulad s orientačními hodnotami
Banned throughout the season
Zákaz koupání po celou sezónu
Compliance with guide values
Celkový počet oblastí ke koupání počet
Total number of bathing areas number
% počet
% number
Pobřežní vody ke koupání
Coastal bathing waters
Vnitrozem-1990 (
Inland bathing
) ské vody ke koupání
1990 (31991 (4 waters
(3) 7 členských států(4) 12 členských států
(3) 7 Member States(4) 12 Member States
5) 14 členských států
(5) 14 Member States
6) 21 členských států
(6) 21 Member States
(7) 25 členských států
(7) 25 Member States
(8) 27 členských států
(8) 27 Member States
Poznámka: Oblasti ke koupání, kde nebyl prováděn odpovídající odběr vzorků nebo kde nebyl prováděn odběr vzorků v souladu se směrnicí o vodách ke koupání, nejsou v tomto přehledu uvedeny.
Note: Bathing areas insuciently sampled or not sampled according to the Bathing Water Directive were not included in this table.
V některých případech neodpovídá součet jednotlivých kategorií celkovému počtu oblastí ke koupání.
In some cases the sum of the dierent categories will not be equal to the total number of bathing areas.
Tabulka 2: Výsledky jakosti vod ke koupání v roce 2007 pro 27 členských států
Table 2: 2007 results of bathing water quality for 27 Member States
Soulad s orientačními hodnotami
Compliance with mandatory values
Zákaz koupání po celou sezónu
Banned throughout the season
Celkový počet oblastí ke koupání počet
Total number of bathing waters number
Pobřežní vody ke koupání
Coastal Bathing Waters
Belgie Bulharsko Dánsko Německo Estonsko Irsko Řecko Španělsko Francie Itálie Kypr Litva Lotyšsko Malta Nizozemsko Polsko Portugalsko Rumunsko Slovinsko Finsko Švédsko Spojené království EU
Belgium Bulgaria Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Latvia Lithuania Malta Netherlands Poland Portugal Romania Slovenia Finland Sweden United Kingdom EU
Vnitrozem-Belgieské vody ke Bulharsko koupání Česká republika Dánsko Německo Estonsko Irsko Řecko Španělsko Francie Itálie Litva Lotyšsko Lucembursko Maďarsko Nizozemsko Rakousko Polsko Portugalsko Slovinsko Slovensko Finsko Švédsko Spojené království EU
Belgium Bulgaria Czech Republic Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Netherlands Austria Poland Portugal Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom EU
Národní orgány odpovědné za vody ke koupání / zastoupení Evropské komise
National Authorities responsible for bathing water/Representation of the European Commission
Národní orgán odpovědný za vody ke koupání
National authorities responsible for bathing water
Zastoupení Evropské komise v členském státě
Representation of the European Commission in the Member State
Členský stát España
Member State España
Strana 2 – Téma Obecný přehled a pozadí rostoucích trendů na cestě k přímé participaci občanské společnosti na evropské správě.
Page 2 – Setting the stage General overview and background of the growing trend towards direct participation by civil society in European governance.
Strana 3 – Slovo úvodem Rostoucí role občanské společnosti v Evropském výzkumném prostoru.
Page 3 – Foreword The burgeoning role of civil society in the European Research Area.
Strana 4 – Konference v roce 2003Konference „Řízení Evropského výzkumného prostoru – role občanské společnosti(Governance of the European Research Area - the role of civil society)”v Bruselu roku2003:příklad úspěšného participačního procesu v praxi.
Page 4 – The 2003 conference The 2003 conference in Brussels on the ‘Governance of the European Research Area:the role of civil society’,itself an example of a successful participatory process in action.
Strana 5 – Uvedení aktérů na poli výzkumu Profily zdůrazňující velkou rozmanitost stran zúčastněných na výzkumném participačnímprocesu.
Page 5 – Introducing the players Profiles underlining the enormous diversity of the main stakeholders in the research participatory process.
Strana 8 – Hlasy z konference Některé myšlenky,které zazněly na bruselské konferenci roku 2003.
Page 8 – Chain of voices Highlights some quotes from the recent Brussels conference.
Strana 9 – Jádro věci Důvody participace občanské společnosti.
Page 9 – The heart of the matter The rationale for civil society participation.
Strana 10 – Spuštění padacího mostu Současný stav procesů participace v Evropě.
Page 10 – Lowering the drawbridge The current state of participatory processes in Europe.
Strana 11 – Modely participace Různé modely participačních procesů,jejich společné rysy a rozdíly.Otázka rozvoje kultury participace a nástroje zvyšující její úspěšnost.
Page 11 – Models of participation Alternative models for the participatory process,the elements they share in commonandhow they differ.The issue of developing a culture of participation,and the tools formaking participatory processes more successful.
Strana 14 – Experimenty s různými modely Potenciální role Evropské komise v určování směrů participačních procesů v Evropě.
Page 14 – Experimenting with different models The European Commission’s potential role as a ‘trendsetter’for participatory processesin Europe.
Strana 16 – Instrumentální změny Nástroje, které lze použít k optimalizaci účinnosti participace občanské společnosti nasprávě Evropy.
Page 16 – Instrumental changes The tools that can be used to optimise the effectiveness of civil society participation in European governance.
Strana 18 – Pohled do budoucnosti Doporučení do budoucna.
Page 18 – Peering into the future Recommendations for future action.
Strana 20 – Pojmy a zkratky Definice pojmů a zkratek.
Page 20 – Terms and acronyms Definitions of useful terms and acronyms.
ŘÍZENÍ EVROPSKÉHO VýZKUMNÉHO PROSTORU
GOVERNANCE OF THE
– KLÍŐ OBŐANSKÉ SPOLEŐNOSTI OD LABORATOřE
EUROPEANRESEARCHAREA– GIVING SOCIETY A KEY TO THE LAB
Rostoucí trend smûfiující k pfiímé participaci obãanskéspoleãnosti na fiízení evropského v˘zkumu je souãástí procesu, kter˘ je ãasto oznaãován jako „demokratizace” vûdy.
The growing trend towards direct participationby civil society in the governance of Europeanresearch is part of a process that is oftenreferred to as ‘democratising’ science.
Sledujeme-li pohyb výzkumných pracovníků v neprobádaných oblastech a pronikání technologie stále hlouběji do našich životů,ve vzrůstající míře přijímámenázor,že ve vědě nejde pouze o znalosti,ale také o zájmy,etiku a kvalitu života.
Participatory processes do not exempt decision-makersfrom taking tough decisions.They do, however, give policy- and decision-makers a powerful tool to enhancethe decisionmaking process and ‘test the water’oncontentious issues.
Protože vliv vědy sahá daleko za hranice vědecké komunity,zapojení společnosti do určování cílů výzkumua do dohledu nad výzkumnými činnostmi nabývá nadůležitosti.Výzkum nemůže stát mimo společnost,ale musí brát v úvahu její zájmy.
Since the influence of science stretches far beyondthe scientific community,involving society in settingresearch priorities and monitoring research activitiesis becoming increasingly important.Research activities cannot stand apart from society,but must take itsinterests into account.
Moderní komunikační technologie nabízejí zodpovězeníčásti otázek tím,že umožňují občanům vyjádřít svénázory více než kdykoli předtím.Samy však vyvolávajídalší otázky,jak nastolit rovnováhu mezi přímou a zastupitelskou demokracií nebo jak rozhodnout,komunaslouchat a při jakých příležitostech.
Despite Europe’s long history of pluralism and con-sultation,the question of how to boost participation isneither clear-cut nor straightforward. Europe’s diversity – both in the array of interest groups and the vastrange of stakeholders each contains – means that thereis a wide spectrum of needs that the participatoryprocess must address and a broad range of alternative models for its application.
Přestože by se dalo diskutovat o tom,zda je či nenízákladním právem široké veřejnosti dohlížet na výzkumnou komunitu,existují i praktičtější důvody proúčast občanské společnosti.Občanská společnost mápotenciál být oporou účinného rozhodovacího procesu a může významně přispět ke zvyšování znalostí a kudržování rovnováhy mezi protichůdnými zájmy.
Although it might be argued that the general publichas a fundamental right to monitor the researchcommunity’s activities,there are also more practical justifications for involving civil society.Civil societyhas the potential to bolster the efficiency of the decisionmaking process and can significantly contributeto increasing knowledge and balancing out competinginterests.
Mechanismy a nástroje participace však znamenají velmimálo,nejsou-li podloženy kulturou diskuse a participace.Tvorba správného kulturního prostředí vyžaduje změnypostojů institucí i jednotlivců,což je samo o sobě postupným procesem vyžadujícím širokou diskusi.
Modern communications technologies offer part ofthe answer as they allow citizens to make their voicesheard as never before.But they throw up their ownchallenges of striking a balance between direct andrepresentative democracy,as well as questions of whoshould be listened to and on which occasions.
Zralá pro sklizeň
Ripe for the picking
Za účelem nalezení optimální cesty kupředu,Evropskákomise pečlivě naslouchala názorům nevládních organizací i dalších zúčastněných stran,aby občanskáspolečnost měla slovo ve formování své role v řízení Evropského výzkumného prostoru.Zapojení občanskéspolečnosti již ve fázi návrhu prokazuje velké odhodlání Evropy k participaci.
Stakeholders are clear that participation is not a passingfad – it is here to stay.As public debates over GMOsand stem cell research indicate,the concept of participatory governance has entered the political agendaat all levels.
Zúčastněným stranám je jasné,že participace není jenpřechodným jevem,ale že má trvalý charakter.Jak ukazuje veřejná debata o geneticky modifikovanýchorganismech a výzkumu kmenových buněk,koncepceřízení za účasti občanské společnosti se dostala na program politických jednání na všech úrovních.
However,the mechanics and tools of participationmean very little without an underlying culture of consultation and participation.Forging the right culturallandscape requires changing institutional and individual attitudes which,in itself,is a gradual processthat also involves wide consultation.
To znamená,že politika na poli vědy a výzkumu na regionální,národní i evropské úrovni se stala více obsažnou.Tato obsažnost přichází v širším kontextuposunu k přímějším formám demokracie,jako je například tzv.e-demokracie.
This means that science and technology policy atregional,national and European level has becomemore inclusive.This inclusiveness comes in the widercontext of the shift towards more direct forms ofdemocracy,such as e-democracy.
Participační procesy neosvobozují odpovědné činiteleod přijímání obtížných rozhodnutí.Dávají však jim a tvůrcům politiky do ruky mocný nástroj ke zdokonalenírozhodovacích procesů a ke zjišťování názorů na sporné otázky.
In order to find the optimal path forward,the European Commission has been listening carefully to NGOs – as well as other stakeholders – to ensure that civilsociety has a say in shaping its role in the governanceof the European Research Area.Bringing civil societyon board from the design stage demonstrates Europe’sstrong commitment to participation.
2_ ŘÍZENÍ EVROPSKÉHO VýZKUMNÉHO PROSTORU
GOVERNANCE OF THE EUROPEAN RESEARCH AREA – GIVING
– KLÍŐ OBŐANSKÉ SPOLEŐNOSTI OD LABORATOřE pfiímé spoleãv˘zkum
SOCIETY A KEY TO THE LAB direct society Euro
Výzkumy veřejného mínění ukazují,že Evropané sice mají obecněkladný názor na výhody vědy atechnologie pro jejich život,aleostražitější jsou k možným rizikům a etickým problémům spojeným s vědeckým pokrokem.
Foreword tific progress in which scienceand technology have permeatedinto every aspect of life.As such,we have come to expect a lotfrom science.Yet, paradoxically, the public does not alwaysappear very attracted to it.
Má-li evropský výzkum odpovídatzájmům a cílům občanů Evropy azůstat přitom konkurenceschopným,má-li využít příležitostí poskytovaných nejmodernějšímitechnologiemi,vyžaduje pevnépartnerství mezi vědeckou komunitou,politiky,průmyslem a občanskou společností.
If European research is to respondto its citizens’aspirations and concerns whilst remaining competitive– as well as capitalising on theopportunities provided by cuttingedge technologies – it requires asolid partnership between the scientific community, policy-makers, industry and civil society.
Evropa je v současnosti zaměstnánaširokou veřejnou debatou o otázkáchgeneticky modifikovaných orga-nismů,výzkumu kmenových buněknebo bezpečnosti potravin.Je aletřeba namítnout,že minimalizacerizik a preventivní opatření jsoupodmíněny vývojem a použitímdůmyslných vědeckých nástrojů.
While polls reveal that, overall, Europeans have a positive view of the benefits of science andtechnology on their lives,they aremore wary of the possible risksand ethical considerations associated with scientific progress.
V březnu 2000 v Lisabonu Evropskáunie představila ambiciózní plán,dostat se do roku 2010 na čelo světových ekonomik založených na znalostech.Od té doby učinila na své cestě za znalostmi několikdůležitých kroků.
In March 2000 in Lisbon, the European Union set itself theambitious goal of becoming theworld’s leading knowledge-based economy by 2010.Since then,Europe has taken some importantsteps along the road to knowledge.
Ještě důležitější skutečností je,žemá-li věda poskytovat lidem to,co potřebují,je třebavědecký výzkum rozšířit o sociální rozměr.To znamená,že politici by měli aktivnězapojit občanskou společnost.Dobré řízení Evropskéhovýzkumného prostoru vyžaduje účast občanské společnosti.
In 2002 in Barcelona,European leaders agreed to fleshout their pledge to dedicate more resources to researchand development (R & D).They set the Union the boldtarget of investing 3% of its gross domestic product in R & D. And the European Commission unveiled in 2003 a ‘road map’to help guide Member States towards the3% goal.
Finanční investice jsou však pouze jednou částí příběhu.Evropa potřebuje využít na maximum lidské zdroje avýzkumné kapacity,které má k dispozici.To je hlavníhybnou silou ambiciózního Evropského výzkumnéhoprostoru (European Research Area,ERA).
More importantly,ensuring that science delivers whatpeople need involves intimately weaving the socialdimension into scientific research.This means thatpolicy-makers should actively engage civil society.Good governance of the ERA requires the participation of civil society.
Dělat pouze „vědu pro vědu”nás nedostane přílišdaleko.Věda bude mít tím úspěšnější budoucnost,čím pevněji bude zakotvena ve společnosti a pracovat v její prospěch.
But financial investment is only part of the story.Europeneeds to make the most of the human resources andresearch capacity at its disposal.This is the main driving force behind the ambitious European Research Area (ERA).
Víme-li,že jednou z mnoha silných stránek Evropy je jejírozmanitost,ERA pomáhé evropské výzkumné komunitěspolupracovat na otázkách společného zájmu integrovaným a koordinovaným způsobem tak,aby bylo tohoto kulturního a vědeckého bohatství maximálně využito.
Science for science’s sake will not get us very far.Itwill have a much brighter future,if it is firmly anchoredin society,and carried out on society’s behalf.
Philippe Busquin Evropský komisař pro vědu a výzkum Evropská komise
Philippe Busquin Research Commissioner
Součástí formování společnosti na základě znalostí jepoznání sebe samých – našich cílů,potřeb a zájmů.Žijeme ve věku nebývalého vědeckého pokroku,kdy věda a technologie pronikají do každého aspektunašeho života.Očekáváme od vědy velmi mnoho.Paradoxně se však ne vždy zdá,že by věda poutalapozornost společnosti.
While acknowledging that one of Europe’s manystrengths is its diversity,the ERA is helping the European research community to co-operate onissues of mutual interest in an integrated and coordinated fashion to make the most of this cultural andscientific wealth.
Rostoucí trend smûfiují é participaci obãanské
Part of forging a knowledge-based society is knowing
VýZKUMNÉHO PROSTORU
GOVERNANCE
OBŐANSKÉ SPOLEŐNOSTI OD LABORATOřE
SOCIETY A KEY TO THE LAB
3_ eãnosti na fiízení evropsk umu je souãást
3_ ropean research is part of
Evropsk˘ v˘zkumn˘ prostor (ERA) se rychle stává skuteãností a pfiedstavuje novouéru evropské vûdecké spolupráce.
The European Research Area (ERA) is rapidly becoming a reality,marking a new era in European scientific co-operation.
Bylo to první shromáždění tohoto druhu,které odrážídlouhodobý zájem Evropské komise na participačnímprocesu a její přání zapojit občanskou společnost dotvorby základů nové spolupráce vědy a společnosti,která bude lépe sloužit evropským občanům.
Public engagement is a crucial element of democraticsocieties and few would disagree that civil societyshould be actively involved in the governance of the ERA. The devil is,however,in the detail.
Účast veřejnosti je základním prvkem demokratickýchspolečností a jen málokdo by nesouhlasil s tvrzením,žedo řízení Evropského výzkumného prostoru by měla býtzapojena občanská společnost.Problém však vězí vdetailech.
It was the first gathering of its kind and reflects the European Commission’s long-term commitment to the participatory process and its desire to involvecivil society in laying the groundwork for a new scienceand society partnership that will better servethe European citizen.
Kdo přesně by měl participovat?
Who exactly should participate?
Kdy by měl být k participaci vyzván?
When should they becalled on?
Jakou formu by měla jeho participace mít? Jakým způsobem by měl být jeho názor brán v úvahu?
What form should this participation take?How should their responses be incorporated?
To jsou některé z důležitých otázek,na něž jetřeba odpovědět.
Theseare some of the important questions requiring answers.