natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vroce 2004 představovaly úlovky šprotů, sleďů a tresek 90 % celkových úlovků lodí Evropské unie na Baltu, a to
In2004, sprat, herring and cod accounted for 90 % of catches by the European Union fleet, which broke down into 70 000 tonnes of cod, 226 000 tonnes of herring and 363 000 tonnes of sprat out of a total catch of 735 000 tonnes.The remaining 10 % was made up largely of flatfish, mainlyflounder (16 000 tonnes in 2004, or 80 % of all catches of flatfish).
Lov tresky překročil bezpečné hranice
Cod now outside safe limits
Po rozšíření v roce 2004 navázala Evropská unie, která nynípředstavuje všechny pobřežní státy Baltského moře s výjimkou Ruska, na tuto strategii a zpřesnila některá její opatření.
After enlargement in 2004, the European Union, which nowrepresented all the coastal States except for Russia, tookcharge of the management strategy and reinforced certainmeasures.
Populace tresky je tak nyní dělena do dvou částí, přičemžjedna se vyskytuje na západ od ostrova Bornholm a druhá na východ od tohoto ostrova, přičemž zásoba na východ od Bornholmu působí větší starosti.
The cod population is now divided into two stocks,one to the west and the other to the east of Bornholm Island.(Stocks to the east of Bornholm are in worse condition thantheir neighbours to the west).
Dále byla zobecněna dobaletního hájení.
The summer closure of fishingactivity is now a general rule.
Komise ohlásila zavedení několikaletého plánu k znovuobnovení obou populací a dosažení stálé využitelnéúrovně během tohoto roku. (viz text v rámečku).
The Commission has announcedthat a multi-annual plan will be implemented to rebuild bothstocks and bring them back up to a sustainable level duringthe course of this year (see box).
Vedlejší úlovky sledě v r ho
Cod stocks have suffered, mainly due to overfishing.
Tento problém se objevil koncem 80. let prudkým poklesem úlovků. Úlovkyse snížily z 440 000 tun v roce 1984 na 70 000 tun v roce1994.
The problemfirst emerged in the late 80s, when catches collapsed from440 000 tonnes in 1984 to 70 000 tonnes in 1994.
Rybolov pro rybí moučku má, pokud jde o tonáž, v Baltskémmoři bezesporu největší význam.
Industrial fishing is undoubtedly the most important fishery in the Baltic Sea in terms of tonnage caught.
Lodě s pelagickými vlečnými sítěmi loví velká množství šprotů, kteří jsou určenizejména na výrobu rybí moučky a rybího oleje.
Pelagic trawlerscatch large quantities of sprat, used mainly to produce fishmeal and fish oil.
Zásoby šprotů v Baltském moři se přitom udržují v dobrém stavu,zvláště z důvodu snížení populace tresky, která je jejich přirozeným nepřítelem.
Sprat stocks in the Baltic Sea are thriving,especially because of the declining population of cod, theirmain natural predator.
Vzhledem k tomu, že rybolov pro rybímoučku netřídí své úlovky, zavedla Evropská unie v roce 2005
On the other hand, scientists are increasingly worried aboutby-catches of herring during pelagic fishing for sprat. Since
V roce 1999 přijala regionální rybolovná organizace IBSFC nazákladě popudu Evropské unie dlouhodobou strategii řízení zásob tresky v Baltském moři, aby bylo zamezenodegradaci populací tresky.
In 1999, under the impetus of the European Union, the IBSFC(the regional fisheries organisation for the Baltic) launched along-term management strategy for Baltic cod to try and halttheir decline.
Bylo přijato několik opatření: snížení TAC (ročních celkových přípustných úlovků), zvýšeníminimální velikosti vykládky, zákaz přístupu do zón reprodukceryb, rozšíření ok u některých druhů lovného zařízení, omezenídoplňkových úlovků tresky u lovu na volném moři, povinnostvybavit vlečné sítě únikovým oknem atd.
A number of measures were introduced, including:total allowable catches (TACs) were reduced, minimum landingsizes were raised, access to breeding areas was limited,mesh size was increased for certain gears, a limit was set onby-catches of cod in pelagic fishing, and trawls were obligedto incorporate an exit window, etc.
CS605629 31/05/06 8:56 Page 7 program statistického vzorkování, aby bylo možné zhodnotitsložení úlovků z tohoto rybolovu a zjistit jeho skutečný účinekna zásoby sleďů.
EN605629 30/05/06 16:33 Page 7 catches in industrial fisheries are not sorted, the European Union introduced statistical sampling programmes in 2005 to assess the composition of catches and assess the realimpact of industrial fishing on herring stocks.
životního prostředí a zvyšováním počtu přehrad, které jí bránilydostat se k trdlištím.
number of hydroelectric dams that prevent it from swimmingback upstream to its spawning grounds.
Regulační opatření zavedená IBSFC a celkové zlepšení kvality vnitrozemských vod dávají reálnounaději na obnovu populace lososa.
The managementmeasures introduced by the IBSFC, and the overall improvementin the quality of inland waters, offer hope for recovery.
Podle CIEM je nyní polovina úlovků příbřežního rybolovu tvořena lososy, kteří senarodili ve volné přírodě, a nikoliv v umělých chovech.
According to ICES, half of the catches of salmon in coastalfisheries are now individuals that have been hatched naturallyrather than being brought in from restocking farms.
S obavami je sledována zejména jedna z pěti populací Baltského moře: populace centrální oblasti, mezi populaceminejdůležitější, která vykazuje dosti nízké úrovně biomasy.
Current concerns are focused on one of the five stocks identified in the Baltic Sea: the central zone stock, which isthe largest of the five, and whose biomass level is now quitelow.
Ve své zprávě z října 2005 definuje Mezinárodní výbor pro výzkum moře (CIEM) tuto zásobu jako „rizikovou“, z důvodůznačných vedlejších úlovků při rybolovu pro rybí moučku.
In its report of October 2005, the International Council for Exploration of the Sea (ICES) stated that this stock was ‘at risk’ due to the large by-catches by industrial vessels.
EU a státy na březích Baltu organizují v rámci IBFSC jižmnoho let akce k ochraně zdrojů a, s výjimkou alarmujícísituace u tresky, nejeví populace ryb v Baltském moři známkynadměrného rybolovu.
For a number of years, the pre-enlargement EU and the IBFSC coastal states had been carrying out actions to protectresources. With the exception of the alarming state of cod,Baltic Sea fish stocks do not show signs of overfishing.
Tyto akce budou prodlouženy a ještěvylepšeny opatřeními přijatými v budoucnu v rámci EU, protože v moři s křehkou stabilitou životního prostředí je ostražitost podmínkou k zachování rovnováhy nutné kudržení rybolovné činnosti.
These actions will now be extended and improved throughmeasures which will henceforth be taken within the enlarged Union. In a sea with a fragile environment, vigilance is the ruleif we hope to maintain the ecological balance that is vital for a thriving fishing industry.
Z tohoto důvodu se Evropská unie rozhodla lehce omezitrybolovná práva pro tuto populaci a snížit o 15 % roční celkový přípustný úlovek baltského šprota.
That is why the European Union has decided to reduce thefishing possibilities for this stock a little, and at the same timehas reduced TACs for Baltic sprat by 15 %.
Toto opatření bylokompenzováno zvýšením celkového přípustného odlovu najiných populacích sledě, které se udržují v dobrém stavu aplně umožňují rybolovnou činnost. To vysvětluje skutečnost,že baltští rybáři mohou v roce 2006 ulovit celkově o 12 % (31 000 tun) sleďů více než v roce 2005.
This measure isoffset by higher TACs for other herring stocks, which are ingood condition and for which fishing activities are fully justified.The overall result is that Baltic Sea fishermen will be able tocatch 12 % more herring (31 000 tonnes) in 2006 than theydid in 2005.
Stav zásob platýsovitých ryb je poměrně málo znám a měl bybýt předmětem vědeckého výzkumu.
We have relatively little information about the state of flatfishstocks and further scientific research is needed.
Pouze platýs má stanoven roční celkový přípustný úlovek (TAC) v Baltskémmoři. Vzrůstající úspěch platýsovitých ryb – zvláště platýsebradavičnatého, jehož úlovky od roku 2004 silně vzrostly – přivedl Evropskou unii k zavedení opatření pro vlastní regulacitěchto zásob.
Plaice is theonly species for which a TAC is currently in place in the Baltic.The growing success of flatfish – especially flounder, catchesof which have risen sharply since 2004 – has led the European Union to establish specific management measures for thesestocks.
Komise se zavázala navrhnout v tomto rocecelkové přípustné úlovky platýse bradavičnatého a pakambaly.Než se tak stane, bylo na rok 2006 rozhodnuto o obdobíhájení východní části Baltského moře u těchto dvou druhů: a to od 15. února do 15. května u platýse bradavičnatého (do 30. května ve Finském zálivu) a v červnu a v červenci u pakambaly.
The Commission has agreed to prepare TAC proposalsfor 2007 for flounder and turbot. In the meantime, in 2006 aclosed period has been decided for both these species in the eastern part of the Baltic: from 15 February to 15 May for flounder (30 May in the Gulf of Finland), and in June and July for turbot.
Sleď je spolu s treskou a šproty jedním ze základních druhů ryb lovených v Baltském moři.
Herring is one of the main species caught in the Baltic, along with cod and sprat.
Baltský losos vykazuje podle CIEM povzbuzující známkyobnovy zásob.
Baltic salmon is showing encouraging signs of recovery,according to ICES.
Tato stěhovavá ryba, která žije jak v moři, tak i ve sladké vodě, byla v minulosti silně postižena zhoršením
This migratory species, which lives in bothfresh and salt water, had suffered considerably in the pastfrom deteriorating environmental conditions and the growing
Řízení populací tresky v Baltském moři
Managing cod in the Baltic
Východní i západní populace tresky v Baltském moři trpí nadměrným rybolovem: východní populace již dokonce překročila bezpečnébiologické limity.V průběhu roku 2006 předloží Evropská komise návrh víceletého plánu na ochranu tresky v Baltském moři.
Both the eastern and western cod stocks in the Baltic Sea are suffering from overexploitation with the eastern stock being already outside safe biological limits. During the course of 2006 the European Commission will table a proposal for a multi-annual plan for codstocks in the Baltic Sea.
Cílem tohoto plánu je obnovit populace tresky a snížit postupně úmrtnost danou rybolovem, aby zásoby tresky mohly být dlouhodobě využívány za udržitelných hospodářských, enviromentálních a sociálních podmínek.
The aim of the plan is to rebuild the stocks and lower fishing mortality gradually, which will ensure that thestocks can be exploited under sustainable economic, environmental and social conditions in the long term.
Plán vstoupí v platnost v roce 2007.
The plan will come into force in 2007.
V jeho rámci již byla vypracována opatření k řízení zásob pro rok 2006, která byla přijata Radou v prosinci 2005.
Management measures for 2006, adopted by the Council in December 2005, have already beendeveloped within the projected framework.
Kromě ročních celkových přípustných úlovků (TAC) a ročních kvót plán stanoví: postup pro stanovení TAC a ročních kvót odpovídajících snížení úmrtnosti dané rybolovem za jeden rok o 10 %; v Evropě yb v r ho zákaz letního rybolovu vlečnou sítí, nevodem, tenatovou sítí a trojstěnnou sítí s oky o rozměrech 90 mm a více během dvouměsíčního období v západním Baltu (od 15. března do 14. května) a během tříměsíčního období ve východním Baltu (od 15. června do 14. září); v a c
Beyond annual TACs and quotas, the plan will include: a procedure to set annual TACs and quotas in response to an annual 10 % reduction of the fishing mortality rate; a summer ban on fishing with trawls, seines, and entangling and trammel nets with a mesh size of 90 mm or greater for a twomonth period in the western Baltic (15 March to 14 May) and for three months in the eastern Baltic (15 June to 14 September); a certain number of additional closed periods for fishing vessels with the abovementioned gear, to be allocated by Member States;these closed periods will be set so that they correspond to an annual 10 % reduction of the fishing mortality rate which in effectconstitutes a ban on fishing for an additional 30 days outside the closed periods for the western Baltic and for 27 days in the eastern Baltic for this year;
Tato uzavření budou stanovena takovým způsobem, aby odpovídala snížení úmrtnosti dané rybolovem za jeden rok o 10 %, což pro tento rok konkrétně znamená zákaz rybolovu po dobu 30 dnů navíc mimo období hájenípro západní Balt a 27 dnů pro východní Balt; tři zóny, odpovídající hlubinným příkopům u ostrovů Bornholm a Gotland a u Gdaňsku, kde je lov zakázán od 1. května do 31. října; specifická kontrolní opatření pro tresku: povolení k rybolovu pro lodě delší než 8 metrů, podmínky pro předběžné oznamování a povinnost pro lodě mající určité množství tresky na palubě vyložit tyto ryby pouze ve stanovených přístavech.
I three areas corresponding to the Bornholm, Gdansk and Gotland deeps where fishing is prohibited from 1 May to 31 October; specific control measures for cod: fishing permits for vessels longer than 8 metres, prior notification conditions and the obligationfor vessels with a certain tonnage of cod on board to land that fish in designated ports.
Aby byli chráněni nedospělí jedinci, nařízení určujeminimální vykládkové velikosti pro několik druhů,mezi nimiž je i treska.
To protect juveniles, the regulation imposes minimum landing sizes for several species, including cod.
Tyto velikosti se mohou lišitpodle zóny rybolovu.
The sizes vary from one fishingzone to the next.
Toto zjednodušení přichází v době, kdy Komise určila akčníplán(2), který má za cíl racionalizovat a zlepšit právní předpisyo rybolovu.
This simplification coincided with the Commission’s drawing-up of an action plan(2)to streamline and improvefisheries legislation.
V tomto ohledu zahajuje Baltské moře obecnějšípostup, kterého budou využívat ostatní moře Evropské unie v blízké budoucnosti.
In that context, the Baltic Sea regulationcan be seen as launching a more general trend from whichother European Union seas will benefit in the near future.
Starost o zjednodušení nalezneme také ve znění nařízení.Opatření jsou popsána přesně a podrobně, aby nebylazavdána příčina k jakýmkoli nejednoznačnostem.
The concern for simplification can also be seen in the waythe regulation is formulated. The measures are describedprecisely and in detail, so as to avoid all ambiguity.
Rybáři takmohou opatření jednoduše uplatňovat a inspektoři prorybolov toto uplatnění jednoduše kontrolovat.
This ismeant to make them easier for fishermen to apply and forfisheries inspectors to monitor.
V moři, kde je ostražitost podmínkou k zachování obchodních zásob ryb,je přísné používání technických opatření nutné k udržitelnérybolovné činnosti.
In a sea where vigilance isvital if commercial stocks are to be preserved, strict application of technical measures is indispensable to guaranteesustainable fisheries.
Opatření ukládaná tímto nařízením přispívají zejména kdobrému řízení rybných zdrojů, jak to žádá reforma společnépolitiky rybolovu z roku 2002.
The measures laid down by the new regulation are meant tocontribute first and foremost to sound resource management,as required by the reform of the Common Fisheries Policy in2002.
Přispívají k tomu, aby byl v Baltském moři zaveden cílený a selektivní rybolov, kterýzamezuje vedlejší a náhodné úlovky a úmrtnost nedospělýchjedinců.
They will help establish targeted and selective fishingactivity in the Baltic Sea, thus limiting by-catches, accidentalcatches and juvenile mortality.
Opatření týkající se velikosti ok mají za cíl snížit úlovkynedospělých jedinců.
The measures concerning mesh size are intended to reducethe number of young fish caught.
Od 1. ledna 2006 jsou veškerá technická opatřenítýkající se lovných zařízení, vedlejších úlovků,minimální vykládkové velikosti, zón a období hájení v Baltském moři sdružena do jediného právního textu.Kromě snadnosti přístupu je znění opatření jasnější apreciznější a je tak umožněno je jednodušeji uplatňovat a kontrolovat.
On 1 January 2006, all technical measures relating to gears, by-catches, minimum landing sizes, andclosed zones and periods in the Baltic Sea werebrought together in a single legislative text. In additionto being easier to consult in this form, the measuresare also worded more clearly and precisely, to facilitateimplementation and control.
Díky tomuto novému přístupuhodlá Evropská unie vylepšit pracovní podmínky rybářůa vnitrostátních úřadů v tomto odvětví a napomáhatúčinnému a transparentnímu provádění společnépolitiky rybolovu.
Thanks to this newapproach, the European Union hopes to improve theworking conditions of fishermen and national fisheriesadministrations alike and to encourage effective,efficient and transparent application of the Common Fisheries Policy.
Sítě musejí mít minimální velikost ok podle cíleného druhuryby. Například treska může být lovena vlečnými sítěmi svelikostí ok rovnou či vyšší než 105 mm a vybavenýmivysoce selektivními prostředky (Bacoma nebo T 90).
The minimum mesh size depends on the species targeted.Cod, for example, can only be caught with trawls having a mesh size of not less than 105 mm and fitted with highlyselective gears (Bacoma or T 90).
U některých druhů je minimální velikost ok různá podle zónyrybolovu (viz text v rámečku).
For certain species, thisminimum mesh size also varies according to the fishing zone(see box).
Nařízení stanoví rovněž další, vysoce technická opatření, aby byla zajištěna dobrá selektivnost vlečných sítí.
The regulation also establishes a number of highly technicalmeasures to guarantee the proper selectivity of trawls.
Zvláštní situace Baltského moře způsobila, že právnípředpisy, které se zde uplatňovaly, byly poměrně rozptýlené a komplexní.
By-catches to simplify the rules. Due to the special situation of the Baltic Sea, the regulations which used to apply to it were quitecomplex and distributed between many different legalinstruments.
Před rokem 2006 bylo třeba různá technickánařízení hledat v širokém souboru evropských nařízení a doporučení IBSFC, regionální rybolovné organizace, která v současnosti ukončila činnost.
Prior to 2006, it was necessary to consult alarge number of European regulations as well as the differentrecommendations issued by the IBSFC, the regional fisheriesorganisation that has since ceased operations.
Normy týkající se velikosti ok jsou doprovázeny opatřenímitýkajícími se vedlejších úlovků. Jedná se o to, aby byloomezeno obcházení právních předpisů tím způsobem, ženapříklad lososi budou loveni s lovným zařízením určenýmpro lov tresky a lososi budou následně prohlášeni za vedlejšíúlovky.
Mesh standards are matched with provisions on by-catches.These aim to prevent fraudsters from finding a way aroundthe regulation, for example by catching salmon with geardesigned for cod and then falsely representing the salmon as by-catches.
Tyto vedlejší úlovky jsou tedy velmi přísně omezeny.
By-catch is therefore strictly limited.
(1) Nařízení ES (2005) 2187.(2) Viz Rybolov a chov ryb v Evropě, č.28, březen 2006, s. 11.
(1) Regulation (EC) 2005/2187.(2) See Fishing and Aquaculture in Europe, No 28, March 2006, p. 11.
Nevody s velikostí ok rovnou či větší než 105 mm, používané na lovtresky a platýsovitých ryb, musí být vybaveny vysoce selektivními zařízeními, jako je okno Bacoma či T 90, která umožňují únik jedinců malých rozměrů.
Trawls with mesh of at least 105 mm, used to fish for cod or flatfish, must be fitted with highly selective gears such as the Bacoma window or T 90, which allow small fish to escape.
Minimální velikost vykládky
Closed periods and zones
Pro každou kategorii velikosti ok musí povolené druhy rybpředstavovat minimálně 90 % produktů rybolovu uchovanýchna palubě. Přebytky musí být ihned navráceny do moře.
To go yet further in protecting resources, the EU has temporarilyprohibited fishing in certain geographical areas for cod,flounder and turbot.
Podívejme se na příklad lovu sledě nevodem u břehů Polska, svelikostí ok 35 mm.
Take the example of a trawler fishing for herring off the shoresof Poland, with mesh size of 35 mm.
Jedná se o kategorii velikosti ok, kteráumožňuje lovit pouze smačka písečného, šproty a sledě.
With this category ofmesh size, it is only authorised to catch sandeel, sprat andherring.
Tyto tři druhy musejí představovat alespoň 90 % úlovku.
These three species must make up at least 90 % ofits catch.
Pokudrybář uloví další druhy, například platýsovité ryby (představme si,že pokračoval v lovu na mělčině), jejich celková váha nesmípřekročit 10 % úlovku.
If it takes other species, such as flatfish (as it mightif its path takes it through an area of shallows), their totalweight may not exceed 10 % of the catch.
Pokud je mezi ostatními druhy treska,musí rybář vzít v úvahu zvláštní ustanovení týkající se tohotodruhu, který nesmí představovat více než 3 % úlovku.
If cod are amongthe other species caught, the fishermen must abide byspecial provisions for this species, which can now make upno more than 3 % of catches.
Upřesnění: uvedené se týká pouze druhů ryb vyjmenovanýchv nařízení.
Only the species listed in the regulation are concerned by thisprovision.
Úlovky, například, sladkovodních ryb nejsouomezeny a nejsou zahrnuty do výpočtů poměru úlovku.
By-catches of freshwater fish, for example, are notlimited and are not included when calculating proportions.
Struktura a použití lovných zařízení
Structure and use of gear
Nařízení obsahuje také zvláštní opatření týkající se Rižskéhozálivu, struktury některých lovných zařízení a lovu pro rybímoučku.
The regulation also contains specific provisions for the Gulf of Riga, the structure of certain types of gears and industrialfishing.
Všechna tato opatření mají za cíl ustavit v Baltskémmoři udržitelný rybolov, který zajistí trvalost zdrojů.
Taken together, all these measures will contribute toestablishing sustainable fisheries in the Baltic Sea and thusensuring the longterm survival of these precious resources.
Aby nedocházelo k technickým úpravám, které mají za cílsnížit selektivitu aktivních lovných zařízení (vlečných sítí adánských nevodů), určuje nařízení přesně, jak musejí být tatozařízení strukturována, jakož i doplňky, které k nim mohoubýt přidány – pro zájemce o podrobnější informace jsou tatoopatření detailně popsána na internetových stránkách Generální ředitelství pro rybolov a námořni záležitosti Evropské komise: http://ec.europa.eu/fisheries.
To avoid technical changes that might reduce the selectivity of active gears (trawls and Danish seines), the regulationdefines very precisely the way they must be structured and theaccessories that may be used with them. For more information,these measures are described in detail on the website of the European Commission’s Directorate-General for Fisheries and Maritime Affairs: http://ec.europa.eu/fisheries.
Pokud jde o pasivní lovná zařízení, tj. tenatové sítě na chytáníryb za žábry, tenatové sítě, unášené tenatové sítě a třístěnnétenatové sítě, nařízení má za cíl zejména omezit jejich použití.S použitím těchto zařízení se pojí dva problémy: významnáintenzita rybolovu, kterou vyvolávají, a jejich náhodné úlovky,zejména sviňuch.
When it comes to passive gears, i.e. gill nets, entangling nets,drift nets and trammel nets, the regulation focuses on howthey are used. There are two main problems with the use of these gears: the high level of fishing effort they exert, and accidental catches, particularly of porpoises.
Z těchto důvodů limituje Evropská unie jejich délku na 9 km u malých lodí a 21 km u lodí velkých. Je rovněž omezenadoba jejich ponoření na 48 hodin, s výjimkou případů, kdy je místo ponoření pokryto ledem.
The European Union has therefore limited the length of passivegear to 9 km for small vessels and 21 km for bigger vessels.Immersion time is also limited to 48 hours, except whenfishing under the ice cover.
Problém náhodných úlovků je nyní předmětem vědeckéstudie vykonávané ve všech evropských vodách, jejíž závěryjsou očekávány koncem roku 2007.
The problem of accidental catches is currently the subject ofa scientific study being carried out which covers all Europeanwaters. Its conclusions should be available in late 2007.