natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Náhodné drogové testy provádějí všechny věznice v České republice, na Maltě, ve Slovinsku a na Slovensku a méně než 50 % věznic v Maďarsku.
Random drug testing is carried out in all prisons in the Czech Republic, Malta, Slovenia and Slovakia and in less than 50 % of prisons in Hungary.
Jen málo věznic v nových členských státech hlásí opatření k minimalizaci poškození injekčních uživatelů drog.
Few prisons in the new Member States report harm reduction measures for injecting drug users.
Programy výměny injekčních jehel a stříkaček nejsou realizovány ve věznicích žádného nového členského státu a pouze Estonsko, Litva a Slovinsko hlásí poskytování dezinfekčních prostředků pro čištění injekčních stříkaček.
Needle and syringe exchange programmes are not implemented in prisons in any of the new Member States, and only Estonia, Lithuania and Slovenia report the provision of disinfectants for cleaning syringes.
Infekční onemocnění související s drogami však věznice řeší.
Nevertheless, drugrelated infectious diseases are being tackled in prisons.
Očkování proti hepatitidě typu B je možné ve všech věznicích v šesti nových členských státech (v České republice, Estonsku, Maďarsku, na Maltě, ve Slovinsku a na Slovensku), antivirová léčba HCV-pozitivních vězňů ve všech věznicích je dostupná v pěti zemích (v České republice, Litvě, Polsku, Slovinsku a na Slovensku).
Vaccinations against hepatitis B are available in all prisons in six new Member States (Czech Republic, Estonia, Hungary, Malta, Slovenia and Slovakia), and fi ve countries report the availability of antiviral treatment for hepatitis C-positive prisoners in all prisons (Czech Republic, Lithuania, Poland, Slovenia and Slovakia).
Antiretrovirovou léčbu HIV-pozitivních vězňů hlásí všechny nové členské státy (2).
Antiretroviral treatment for HIV-positive prisoners is reported by all new Member States (2).
Mezi intervencemi ve věznicích převažují v nových členských státech přístupy založené na abstinenční léčbě, avšak pokrytí takovými intervencemi je omezené.
Drug-free treatment approaches dominate the interventions in prisons in the new Member States, but the coverage of such interventions is limited.
Abstinenční léčba s psychologickou podporou je podle hlášení k dispozici v méně než 50 % věznic v České republice, Estonsku, Litvě, Maďarsku, Polsku a na Slovensku.
Drug-free treatment with psychological support is reported to be available in less than 50 % of prisons in the Czech Republic, Estonia, Lithuania, Hungary, Poland and Slovakia.
Ve většině zemí existují bezdrogová oddělení, ale pouze Česká republika a Slovinsko uvádějí tyto možnosti ve více než 50 % věznic.
Drug-free units exist in most countries, but only the Czech Republic and Slovenia report such facilities in more than 50 % of prisons.
Krátká detoxifikace s léky je běžněji dostupná (ve všech věznicích v Lotyšsku, Maďarsku, na Maltě, ve Slovinsku a na Slovensku).
Brief detoxification with medication is more widely available (all prisons in Latvia, Hungary, Malta, Slovenia and Slovakia).
Další odkazy viz EMCDDA (2005c).
For further references see EMCDDA (2005c).
) Z Kypru nebyly k dispozici žádné údaje.
No data are available for Cyprus.
Velká většina zemí EU a Norsko jasně formulovala své přístupy k prevenci infekčních chorob mezi uživateli drog a začlenila konkrétní cíle nebo úkoly do svých národních protidrogových strategií nebo přijala samostatný text protidrogové politiky, který stanoví, jak bude řešena prevence infekčních chorob mezi uživateli drog (Španělsko, Lotyšsko, Lucembursko, Švédsko), nebo provedla obojí (Estonsko, Francie, Spojené království).
diseases among drug users and have included concrete objectives or tasks in their national drug strategy documents or have adopted a separate policy text that specifies how infectious disease prevention among drug users shall be tackled (Spain, Latvia, Luxembourg, Sweden), or have done both (Estonia, France, the United Kingdom).
Malta a Rakousko mají v plánu vypracovat konkrétní politiky podle svého vlastního přístupu v této oblasti.
Malta and Austria are planning to draw up specific policies for their approach in this area.
Podle zpráv národních kontaktních míst (35) cíle a cílové skupiny v národních strategiích také ukazují na vysokou úroveň synergie na evropské úrovni.
According to the reports by NFPs (35), objectives and target groups in national strategies also show a high level of synergy at the European level.
Vedle injekčních uživatelů drog tvoří cílové skupiny rovněž osoby poskytující sexuální služby a vězni.
Besides drug injectors, target groups include sex workers and prisoners.
Zvláště v nových členských státech střední Evropy, ale i v Norsku jsou mladí lidé a neinjekční uživatelé drog jasně vymezeni jako další důležité cílové skupiny pro aktivity prevence infekčních chorob.
In the new central European Member States in particular, but also in Norway, young people and non-injectors are clearly addressed as further important target groups for action to prevent infectious disease.
Dánské a estonské politiky pojímají cílové skupiny ještě šířeji a zahrnují i skupiny v těsném kontaktu s uživateli drog.
Danish and Estonian policies widen the target groups even more and include groups in close contact with drug users.
V Německu a Řecku konkrétní opatření zaměřená na prevenci infekčních chorob tvoří součást národní protidrogové strategie, zatímco prevence infekčních chorob není výslovně uvedena jako cíl.
In Germany and Greece, concrete measures aimed at the prevention of infectious diseases form part of the national drug strategy, while infectious disease prevention is not explicitly identified as an objective.
V mnoha zemích EU jsou strategie snižování výskytu infekčních chorob jednoznačně namířeny proti šíření HIV/AIDS, zvláště v Estonsku, Španělsku, na Kypru, v Lotyšsku a Litvě.
In many EU countries, strategies aimed at reducing infectious disease are clearly geared towards HIV/AIDS, particularly Estonia, Spain, Cyprus, Latvia and Lithuania.
V deseti zemích (37 %) však strategie snižování výskytu infekčních chorob výslovně zmiňují prevenci infekce hepatitidou C mezi uživateli drog (36).
However, in 10 countries (37 %), infectious disease strategies explicitly mention the prevention of hepatitis C infection among drug
Tyto strategie prevence infekčních chorob pochází ve většině případů z nedávné doby a jejich přijetí se v řadě zemí časově kryje s předchozí protidrogovou strategií EU (2000–2004), v níž se snížení výskytu infekčních chorob mezi uživateli drog stalo poprvé evropským cílem.
These infectious disease prevention strategies are in most cases quite recent, and the timing of their adoption coincides in a number of countries with the previous EU drug strategy (2000–04), in which a reduction in the incidence of infectious diseases among drug users became a European target for the first time.
) Včetně Francie a Anglie, které obě vytvořily propracované strategie prevence šíření hepatitidy C: Francie Plan National Hepatites Virales C et B
) Including France and England, both of which have established full-blown hepatitis C prevention strategies: Plan national hepatites virales C et B (2002–05)
Kapitola 2: Řešení drogové problematiky v Evropě – přehled pro prevenci a léčbu.
Chapter 2: Responding to drug problems in Europe — an overview
Diskusi odborné i laické veřejnosti v Rakousku podpořila mezinárodní konference na toto téma uspořádaná v roce 2005 ve Vídni.
Targeted treatment and quality management public discussion in Austria was boosted by an international conference on the topic held in Vienna in 2005.
národní úrovni sotva zaznamenávány. Není snadné udělat si obrázek o celé Evropě.
The current EU action plan also calls for high-quality treatment and harm reduction services.
Současný protidrogový akční plán EU rovněž požaduje vysokou kvalitu léčby a služeb minimalizace poškození uživatelů drog.
The use of quality management tools at the level of the treatment and harm reduction planning has resulted in services being more target group specific, e.g. respecting the different needs of gender groups (see also the selected issue on gender).
Strategie minimalizace poškození uživatelů drog tvoří významnou součást reakce EU na užívání drog v dnešní době a zlepšování přístupu ke službám pro prevenci a zmírňování poškození zdraví je hlavní prioritou Protidrogové strategie EU na období 2005–2012.
Harm reduction strategies form an important part of the European response to drug use today, and improving access to services for the prevention and reduction of healthrelated harm is a main priority of the EU drug strategy 2005–12.
Společná strategická platforma pro zmírňování poškození zdraví, kterou protidrogová strategie EU poskytuje, se odráží v mnoha národních politikách v celé Evropské unii a podpořila v této oblasti ustálení postupů podložených důkazy.
The common strategic platform on the reduction of healthrelated harm that the EU drug strategy provides is mirrored in many national policies across the EU and has supported a mainstreaming of evidence-based responses in this area.
V roce 2004 bylo dokumentováno zlepšení v monitorování dostupnosti injekčních stříkaček na evropské úrovni.
In 2004, an improvement in the monitoring of syringe availability at European level was documented.
Avšak informace o poskytování, využívání a pokrytí širokého spektra dalších důležitých služeb poskytovaných nízkoprahovými zařízeními jsou ve většině zemí na
However, information on the provision, utilisation and coverage of the wide range of further important services delivered by lowthreshold agencies is barely recorded at national level in most countries. A European picture cannot easily be drawn.
Nízkoprahová zaùízení jako dŠležitý zdroj údajŠ
A project to improve the data situation is described in the box ‘Low-threshold agencies as an important data source’.
Nízkoprahová zařízení mají zásadní úlohu ve zlepšování dostupnosti péče pro uživatele drog.
Lowthreshold agencies as an important data source
Léčebná zařízení nebo programy, které výhradně slouží jedné konkrétní cílové skupině, jsou v celé Evropské unii běžným jevem.
Treatment units or programmes that exclusively service one specified target group are a common phenomenon across the EU.
Děti a mladiství do osmnácti let se léčí ve specializovaných zařízeních ve 23 zemích; léčba uživatelů drog s psychiatrickou komorbiditou probíhá ve specializovaných zařízeních v 18 zemích; a služby specifické pro ženy existují podle hlášení ve všech zemích, s výjimkou Kypru, Lotyšska, Litvy, Bulharska a Turecka.
Children and young people under the age of 18 are treated in specialised agencies in 23 countries; the treatment of drug users with psychiatric co-morbidity takes place in specialised agencies in 18 countries; and womenspecific services are reported to exist in all countries except Cyprus, Latvia, Lithuania, Bulgaria and Turkey.
Služby vytvořené pro zajištění potřeb uživatelů drog mezi přistěhovalci nebo skupinami se zvláštními jazykovými požadavky nebo náboženskými nebo kulturními zvláštnostmi jsou méně obvyklé, ale byly hlášeny z Belgie, Německa, Řecka, Španělska, Litvy, Nizozemska, Finska, Švédska a Spojeného království.
Services designed to meet the needs of immigrant drug users or of groups with specific language requirements or religious or cultural backgrounds are less common but have been reported from Belgium, Germany, Greece, Spain, Lithuania, the Netherlands, Finland, Sweden and the United Kingdom.
Až příliš často tak zůstávají cenné informace, které jsou shromažďovány, na úrovni zařízení.
Lowthreshold agencies play a crucial role in increasing drug users’ access to care.
Přes svůj potenciální význam pro sledování vzorců užívání drog a souvisejících trendů i přístupu ke službám se jeví nízkoprahová zařízení z velké části jako nedostatečně využívaná.
For populations of drug users that are ‘hidden’ or more difficult to reach or have lost contact with the care system, these agencies can provide a point of contact and a setting for delivering medical and social services.
Zařízení, která se specializují na léčbu uživatelů konopí nebo kokainu, byla hlášena ze 13 zemí a zvláštní léčebné programy pro tyto skupiny existují v organizacích poskytujících protidrogovou péči v osmi zemích.
Units that specialise in treating cannabis or cocaine users have been reported from 13 countries, and specific treatment programmes for these groups in drugs agencies exist in eight countries.
Ve většině těchto zemí jsou však dostupnost a přístupnost těchto služeb považovány za nízké.
However, the availability and accessibility of such services are rated to be low in most of these countries.
Podobný specializovaný program pro uživatele amfetaminu je hlášen ze Španělska, Slovenska a Spojeného království.
A similar specialised programme for amphetamine users is reported from Spain, Slovakia and the United Kingdom.
Dalšími konkrétními kroky ke zlepšení kvality léčby a péče jsou individuální vedení případů, zprostředkování specializovaných služeb (tj. léčby komorbidit) a posouzení klienta před zahájením léčby, aby zvolená léčba lépe odpovídala jeho profilu, s cílem dosáhnout delšího udržení pacienta v léčbě a zvýšení její účinnosti.
Further concrete steps towards enhancement of quality in treatment and care are individual case management, mediation of the provision of specialist services (i.e. treatment of co-morbidities) and pretreatment client assessments to better match client profiles with the treatment on offer with the aim of achieving longer retention and increased treatment effectiveness.
Pro zlepšování kvality dostupných údajů o poskytování a využívání služeb minimalizace poškození uživatelů drog je důležité, aby existoval nástroj pro shromažďování informací, který by byl pro zařízení vhodný a který by zároveň podával relevantní výsledky pro účely národního a evropského monitorování.
It is important for improving the quality of data available on the provision and utilisation of harm reduction services that a data collection tool exists that is appropriate for agencies and at the same time produces relevant results for national and European monitoring purposes.
Jednou z iniciativ v tomto směru je společný projekt agentury EMCDDA a sítě Correlation, podporovaný odborníky z národních kontaktních míst Francie, Irska, Maďarska a Norska.
An initiative in this direction is the joint EMCDDA–Correlation project, supported by experts from the national focal points of France, Ireland, Hungary and Norway.
Síť Correlation (Evropská síť pro sociální začlenění a zdraví, www.correlation-net.org) zastupuje vládní a nevládní organizace z 27 evropských zemí a je financována v rámci programu veřejného zdraví Evropské komise (generální ředitelství pro zdraví a ochranu spotřebitele).
The Correlation network (European Network for Social Inclusion and Health, www.correlation-net.org) represents governmental and non-governmental organisations from 27 European countries and is funded under the public health programme of the European Commission (Health and Consumer Protection DG).
I přes celkové rozšíření možností léčby zůstává pro organizace poskytující protidrogovou péči i nadále významným úkolem zapojení některých skupin uživatelů drog, zejména těch s dlouhodobými a chronickými problémy.
Despite the overall expansion of treatment options, engaging with some groups of drug users, particularly those with long-term and chronic problems, remains a challenge for drug services.
Běžnými přístupy při navazování kontaktu a zapojování těchto obtížně dosažitelných populací jsou vyhledávání klientů a nízkoprahové zásahy.
Outreach and lowthreshold interventions are common approaches to attempting to make contact and engage with these hard-to-reach populations.
Výroční zpráva za rok 2006: Stav drogové problematiky v Evropě drog je mnohem problematičtější a nebezpečnější než v obecné populaci.
Annual report 2006: the state of the drugs problem in Europe
Protidrogový akční plán na období 2005–2008 vyzývá členské státy k tomu, aby „zlepšily přístup k rehabilitačním programům a programům pro opětovné začlenění do společnosti a zlepšily jejich rozsah“.
The 2005–08 action plan calls on Member States to ‘improve access to and coverage of rehabilitation and social reintegration programmes’.
Ačkoli sociální opatření nadále zůstávají méně zavedenou odezvou na problémové užívání drog než léčba, zásahy kombinující léčbu, zdravotní a sociální opatření uznávají odborníci jako nejlepší cestu k dosažení rehabilitace uživatelů drog.
Although social measures are still a less well-established response to problem drug use than treatment, interventions combining treatment, health and social actions are recognised by professionals as the best response to achieve drug user rehabilitation.
Přestože celkově aktivity v této oblasti zůstávají velmi omezené ve srovnání s ostatními možnostmi léčby, některé studie naznačují, že předepisování heroinu může mít pro klienty potenciální přínosy v případech, kdy substituční léčba metadonem selhala.
Data on social reintegration (37) are scarce in Europe, mostly compared with other treatment options, some studies have suggested that heroin prescribing may have potential benefits for clients where methadone maintenance treatment has failed.
Například nedávná německá randomizovaná kontrolovaná studie asistované léčby heroinem (Naber a Haasen, 2006) uvedla pozitivní výsledky, co se týká zdraví i poklesu užívání nezákonných drog.
For example, a recent German randomised controlled trial of heroin-assisted treatment (Naber and Haasen, 2006) reported positive outcomes in terms of both health and reductions in use of illicit drugs.
V Evropě však v současnosti neexistuje jasná shoda ohledně nákladů a přínosů tohoto přístupu, který tak zůstává oblastí mnoha politických a vědeckých diskusí.
Nonetheless, no clear consensus currently exists across Europe on the cost and benefits of this approach and it remains an area where there is considerable political and scientific debate.
jsou v Evropě vzácné, většinou z důvodu překážek shromaždování kvantitativních informací z této oblasti.
because of the obstacles to collecting quantitative information in this field.
Většina informací uváděných níže proto vychází z kvalitativního posouzení zaměřeného na politiku, její
Hence, most of the information related below is based on a qualitative assessment focusing on policy, implementations and quality assurance within the Member
provádění a zajišťování kvality v členských státech (
In 2004/05, in response to the EU action plan, 20 of the
S rostoucí dostupností a kvalitou léčby se důraz v některých evropských městech také přesunul na snižování dopadu užívání drog na společnost.
With the increasing availability and quality of treatment, emphasis in some European cities has also shifted towards reducing the impact of drug use on the community.
Asertivní terénní práce a nabídka atraktivních nízkoprahových služeb ukázaly v některých místních prostředích slibné výsledky (viz „Metody minimalizace poškození uživatelů drog“ v kapitole 5) a mohou být cennými a efektivními modely, které budou v širší míře uplatňovány k obnově komunikace s marginalizovanými skupinami a nakonec k jejich přivedení k léčbě.
Assertive outreach work and an attractive range of lowthreshold services have shown promise in some local contexts (see ‘Harm reduction approaches’ in Chapter 5) and might be valuable and effective models to be used more broadly to re-establish communication with marginalised groups and eventually channel them into treatment.
Další čtyři země, i když se ve své národní protidrogové strategii nebo v jiném dokumentu protidrogové politiky touto otázkou výslovně nezabývají, mají zavedeny regionální nebo místní strategie; tři země nemají ani jedno.
social reintegration; a further four countries, although they do not address this issue explicitly in their national drug strategy or other drug policy documents, have regional or local strategies in place; three have neither.
Vývoj „bezpečnějších“ substitučních produktů (tj. látek s menší pravděpodobností, že budou zneužity na černém trhu) směřuje k tomu, že léčba drogové závislosti se bude přesouvat více do ordinací praktických lékařů.
The development of ‘safer’ substitution products (i.e. substances less likely to be diverted into the black market) makes it likely that drug dependency treatment will move even further towards the GP’s surgery.
To je zároveň proces normalizace, který umožňuje léčit drogovou závislost jako chronickou nemoc, stejně jako například cukrovku.
This is also a process of normalisation, which allows drug dependency to be treated like a chronic disease such as diabetes.
Hlavní poskytovatel finančních prostředků se nachází na státní/národní úrovni v jedenácti zemích, zatímco v osmi dalších je financování převážně na regionální/místní úrovni.
The main provider of funds is to be found at state/national level in 11 countries, whereas funding is predominantly at regional/local level in eight countries.
V dalších osmi zemích pocházejí finanční zdroje z obou úrovní, přičemž není zřejmý žádný převažující poskytovatel, nebo pocházejí z programů zdravotního pojištění.
In another eight countries, the funding comes from both levels, with no apparent predominant provider, or through health insurance schemes.
Některé země uvádějí, že velké skupiny uživatelů heroinu v substituční léčbě vytvářejí odpovídající poptávku po podpoře při opětovném začlenění do společnosti, zejména po placené práci.
Some countries report that the large groups of heroin users in substitution treatment create a corresponding demand for social reintegration support, especially for paid work.
Za daných ekonomických podmínek bude zřejmě pro mnoho zemí obtížné naplnit reintegrační potřeby týkající se zaměstnání u starších uživatelů heroinu, a to i v případě, že jsou v rámci udržovací léčby drogové závislosti stabilizováni.
Under the current economic circumstances, many countries may find it difficult to meet the vocational reintegration needs of older heroin users, even if they are stabilised in drug maintenance treatment.
Tuto situaci ještě zhoršuje vysoká nemocnost v této skupině.
This situation is aggravated by the high levels of morbidity among this group.
Opåtovné zaÏlenåní do spoleÏnosti
Social reintegration
V členských státech EU mají problémoví uživatelé drog přístup k sociálním opatřením prostřednictvím zařízení buďto výhradně určených pro uživatele drog, nebo zaměřených na sociálně deprivované skupiny.
In the EU Member States, problem drug users can access social measures through facilities either exclusively dedicated to drug users or targeting socially deprived groups.
Mezi těmito opatřeními je bydlení jedním z klíčových pilířů.
Among these measures, housing is one of the key pillars.
Službou nejčastěji nabízenou problémovým uživatelům drog bez domova je přístup ke „všeobecným službám bydlení“ (v 21 zemích), zatímco 18 zemí nabízí možnosti bydlení určené výhradně pro problémové uživatele drog a 13 zemí oba systémy kombinuje.
The service most commonly offered to homeless problem drug users is access to ‘generic housing services’ (in 21 countries), while 18 countries offer housing facilities solely for problem drug users and 13 countries combine the two systems. However, there are doubts about the effective access of homeless problem drug users to these facilities.
Existují však pochybnosti o skutečné dostupnosti těchto zařízení pro problémové uživatele drog bez domova.
Low availability, local resistance to providing drug users with new facilities, restricted criteria for access and difficulties for homeless problem drug users in sticking to the rules are among the problems reported.
Tři „pilíře“ opětovného začlenění do společnosti jsou (1) bydlení, (2) vzdělání a (3) zaměstnání (včetně odborné přípravy).
‘pillars’ of social reintegration are housing, education and employment (including vocational training).
Také je možné využít dalších opatření, např. poradenství a volnočasové aktivity.
Other measures, such as counselling and leisure activities, may also be used.