natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bylo bychybou se nyní stáhnout z těchto oblastí, ve kterých již byly politiky přizpůsobeny a kde by bylomožné stavět na jejich úspěích a zabývat se novými potřebami.
It would be a mistake to disengage from those fields,where policies have already been adjusted to build on their success and to address new needs.The agreement on agricultural reform and its financing shows that the Member States share thisview.
Dohoda o reformě zemědělstvía jejím financování ukazuje, že členské státy tento názor sdílejí. Unie musí nyní svou činnost
The EU must now further rationalise its action in those fields and extend it to the new Member States.
I. PRIORITY ROZÍŘENÉ EVROPSKÉ UNIE
I. PRIORITIES FOR THE ENLARGEDEUROPEAN UNION
Tři priority pří¸tích finančních výhledů:
Three priorities for the next financial perspectives
To zahrnuje konkurenceschopnost, soudržnost a trvale udržitelnousprávu a ochranu přírodních zdrojů.
This encompasses competitiveness, cohesion and the sustainable management andprotection of natural resources.
A. Trvale udržitelný rozvoj
A. Sustainable development
Cíl dokončit vnitřní trh je základem růstu.
The internal market objective provides the basis for growth.
Avak zvyování prosperity evropských občanů v souladu s evropskými hodnotami vyžaduje, aby byla Evropská unie přeměněna v dynamickou ekonomiku založenou na znalostech, vyznačující se trvale udržitelným růstem a větí sociální soudržností. Přesně toho se týkala tzv.
But increasing European citizens’prosperity according to European values requires the transformation of the European Union intoa dynamic knowledge-based economy, with sustainable economic growth and greater socialcohesion.
Lisabonská agenda, která se poprvé objevila v roce 2000 a posléze byla dokončena na zasedání Evropské rady v Göteborgu v roce 2001.
This is precisely what the Lisbon agenda, launched in 2000, completed in the Gothenburg European Council of 2001, is all about.
Posílení a naplnění Lisabonské agendy vyžaduje, aby byla věnována pozornost vzájemně sepodpírajícím aspektům konkurenceschopnosti a soudržnosti.
Reinforcing and delivering the Lisbon agenda entails addressing the mutually reinforcing aspectsof competitiveness and cohesion.
O nich pojednávají následujícíčásti tohoto dokumentu.
These are dealt with in the subsequent sections.
Zvyování prosperity evropských občanů trvale udržitelným způsobem zahrnuje:
Increasing European citizens’ prosperity in a sustainable way requires:
• přeměnu Evropské unie v dynamickou ekonomiku založenou na znalostech a směřující k růstu;
• transforming the European Union into a dynamic knowledge-based economy geared towardsgrowth;
• usilování o větí soudržnost v kontextu rozířené Unie;
• pursuing greater cohesion in the context of an enlarged EU;
• posilování konkurenceschopnosti naeho zemědělství, podpora rozvoje venkova, zajiťovánítrvale udržitelného využívání rybolovných zdrojů a kvality životního prostředí.
• reinforcing the competitiveness of our agriculture, strengthening rural development, ensuringsustainable exploitation of fish resources and the quality of the environment.
Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost: nutnost naplnění Lisabonské agendy
Competitiveness for growth and employment: the need toimplement the Lisbon agenda
Stanovení růstu za prioritu vyžaduje novou orientaci politik a rozpočtů EU i jednotlivých členských států.
Giving priority to growth requires a new orientation for the national as well as EU policies andbudgets.
Nyní je zapotřebí Evropa, která je dynamičtějí a lépe propojená.
What is needed now is a more dynamic and better connected Europe.
To vyžadujezásadní změnu v politikách zaměřených na podporu materiální i intelektuální infrastruktury Unie.Znamená to opatření na zlepení výzkumu, podporu podnikání a inovací, stejně jako vytvářenísítí na evropské úrovni a posílení role vzdělávání.
This requires asubstantial change in policies to support the EU’s physical and knowledge infrastructure. Thismeans action to improve research, boost enterprise and innovation, and establish networks at European level, and to enhance the role of education.
Toto je podmínkou udržení konkurenceschopné průmyslové základny.
This is a condition of maintaining a competitive industrial base.
Současně je třeba zajistit nové kolektivní záruky pro zaměstnance a vyvinout nové úsilí předvídat změny globálního ekonomického a obchodního prostředí a včasse jim přizpůsobovat.
Simultaneously, this requires new collective guarantees for employeesand a new effort to anticipate and adjust in time to a changing global economic and trade environment.
Cíle:• podpora konkurenceschopnosti podniků v rámci plně integrovaného jednotného trhu• posilování evropských snah v oblasti výzkumu a technologického vývoje• propojování Evropy pomocí sítí EU• zvyování kvality vzdělávání a odborné přípravy• agenda sociální politiky: pomáhat evropské společnosti předvídat a zvládat změny a) Podpora konkurenceschopnosti podniků v rámci plně integrovaného jednotného trhu
• On the social policy agenda: helping European society to anticipate and manage change
Aby Evropa mohla splnit svůj ambiciózní cíl posílit růst, podpořit soudržnost a investice etrnék životnímu prostředí, je nutné vyvinout soudržný přístup ke konkurenceschopnosti a uvolnit taknevyužitý potenciál vnitřního trhu.
In order to meet its ambitious goals of enhancing growth and promoting cohesion and en-vironment-friendly investment, Europe needs to develop a coherent competitiveness approachto unlock the untapped potential of the internal market.
Unie se může stát katalyzátorem a koordinátorem úsilí členských států a může přispívat k jejich činnosti a případně ji i doplňovat.
The EU can be the catalyst and coordinator of Member States’ efforts and it can contribute to, and complement their achievements.
Činnost Evropské unie zaměřená na zlepování podnikatelského prostředí a na zvyování produktivity se může týkat těchto oblastí:
European Union actions to improve the business environment and to increase productivity couldaddress the following strands.
• dokončení, zlep¸ení a řízení vnitřního trhu.Cílem dalí legislativní práce bude odstranitzbývající překážky plné integrace trhu.
• Completing, improving and managing the internal market.Further legislative workwill aim to remove the remaining obstacles to full market integration.
V některých konkrétních oblastech, jako jsou síťováodvětví nebo služby, se jednotný trh stále jetě nestal skutečností.
In some particular areaslike network industries or services, the single market is still far from being a reality.
Řízení vnitřního trhu např.v oblasti léčiv nebo chemických produktů, ať již prostřednictvím agentur nebo na základě stanovování evropských norem, bude v rozířené Unii i nadále vyžadovat značné úsilí.
Managingthe internal market in areas like pharmaceutical or chemical products, whether through agencies, or through European standardisation, will continue to involve a significant effort in theenlarged EU.
Dalívýzvou bude rozíření tohoto systému na sousední země.
An additional challenge will be to extend it to neighbouring countries.
• zachování a posílení konkurenceschopnosti průmyslu,s cílem zvýit růst produktivity a zlepit konkurenceschopnost v mezinárodním měřítku.
• Preserving and enhancing the competitiveness of industry,aiming at higher productivity growth and improved international competitiveness.
To zahrnuje i nový přístup k právnímpředpisům Společenství a členských států, včetně úplného dodržování tzv. zásad "lepíhozákonodárství" a také hodnocení dopadu právních předpisů a regulačního prostředí na konkurenceschopnost evropských podniků.
This includes a new approach to Community and national legislation, with the full use of ‘better lawmaking’ principles, including the assessment of the impact of legislation and of the regulatory environment on the competitiveness of European enterprises.
• podporování podnikatelských iniciativ a rozvoje malého podnikání.Dalí zlepování přístupu k možnostem financování prostřednictvím finančních nástrojů Společenství, stejně jakodostupnost evropských služeb pro podniky přispějí k tomu, aby podniky byly schopné existovat i v rámci rozířeného vnitřního trhu a aby obstály i v zahraniční konkurenci.
• Fostering entrepreneurial initiative and small business development.Furtherimproving the access to finance through Community financial instruments, as well as the availability of European business support services, will contribute to the fitness of enterprises to dobusiness in the enlarged internal market and to compete abroad.
• mobilizování přísluných subjektů a zdrojů na pomoc při využití inovativního potenciálupodniků.Podpora transferu technologiípomocí toků vědomostí a sítí inovací přinese užitekfirmám, zejména mladým inovativním podnikům.
• Mobilising relevant actors and resources to help realise the innovative potential ofenterprises.
Inovační politika také posílí investice do inovací, organizačních změn a inovativních návrhářských ře¸ení.
Promoting technology transferthrough knowledge flows and innovationnetworks will bring benefits to firms, in particular to young innovative enterprises.
Možnost společných přístupů, přeshraničních i regionálních činností a také vytváření sítí v rámci EU může přispět k rozvoji a íření regulačního prostředí, které podporuje inovace.
Innovationpolicy will also foster investment in innovation, in organisational changeand in innovative designsolutions.
• systematičtějí přístupy k informační společnostizaložené na kombinaci politik výzkumu,regulace a nasazeníjsou nezbytnou podmínkou pro odstraňování mezery v růstu produktivity, neboť veřejné i soukromé investice do informačních a komunikačních technologií hrajívýznamnou roli při zvyování produktivity, konkurenceschopnosti a výkonnosti.
Facilitating common approaches, crossborder and regional activity aswell as networking throughout the EU can contribute to the development and diffusion of aninnovation-friendly regulatory environment.
• investice do informačních a komunikačních technologií ve veřejných službáchv členskýchstátech se v souvislosti s čistě vnitrostátními opatřeními odhadují na zhruba 50 miliard eur doroku 2011. Dalí úsilí bude potřeba ve snaze zajistit, aby tyto technologie byly přijaty a používány v celoevropských veřejných službách, čímž by se zlepila jejich výkonnost, efektivita
• More systemic approaches to the information society,based on a mix of research, regulatory and deploymentpolicies are a prerequisite for cutting the gap in productivitygrowth, since public and private investment in information and communication technologiesplay a major role in improving productivity, competitiveness and increasing efficiency.
I. PRIORITY ROZÍŘENÉ EVROPSKÉ UNIE
I. PRIORITIES FOR THE ENLARGED EUROPEAN UNION
Patří sem takové veřejné sektory jako např. zdravotnictví, kultura, vzdělávání a bezpečnost.
This covers public-sector areas such as health, environment, culture, education andsecurity.
• podpora převzetí ekologických a zároveň účinných technologií,které mohou omezovatdopady na životní prostředí a současně přispívat ke konkurenceschopnosti a růstu.
• Promoting the take-up of eco-efficient technologies,which can reduce environmentalimpacts while contributing to competitiveness and growth.
Existujemnoho potenciálně významných environmentálních technologií, jsou vak využívány jen málo,a to z důvodu lpění na stávajících technologiích, obtížného přístupu k finančním zdrojům, nízkého povědomí investorů či zkreslených signálů ohledně cen.
Many potentially significant environmental technologies exist, but are under-used, due to lock-in to existing technologies, difficult access to finance, low investor awareness, distorted price signals.
V souladu s akčním plánemtýkajícím se environmentálních technologií mohou být tyto technologie propagovány pomocítržních nástrojů a také cílených politických iniciativ, které se snaží v této oblasti prosazovatinovace.
Based on the‘Environmental technologies action plan’, environmental technologies can be promotedthrough market-based instruments as well as targeted policy initiatives aiming at pushinginnovation in this area.
Tato dimenze by měla být začleněna i do nástrojů EU v oblasti výzkumu, demonstrací a inovací a také v oblasti regionální politiky a zahraniční spolupráce.
EU instruments in the field of research, demonstration, and innovation,as well as regional policy and external cooperation, should integrate this dimension.
b) Posilování evropských snah v oblasti výzkumu a technologického vývoje
(b) Strengthening the European effort in research and technological development
Oblastí, ve které by rozpočet EU očividně mohl a měl doznat změn, je výzkum a technologie.Evropský výzkum je i nadále příli roztěpený, příli izolovaný a nedostatečně propojený za účelem mezinárodní spolupráce.
An obvious area where the EU budget can, and should, make a difference is research and technology. The European research effort remains too fragmented, too compartmentalised andinsufficiently connected to international cooperation.
Evropa navíc vydává na výzkum pouze 2 % svého HDP, zatímcove Spojených státech je to 2,7 % a v Japonsku více než 3 %.
Moreover, Europe devotes only 2 % of its GDP to research, compared with 2.7 % in the United States and more than 3 % in Japan.
Evropa nebyla doposud s to přitáhnout nejlepí světové výzkumné pracovníky a mnoho vynikajících evropských vědců stálejetě dává přednost práci v USA.
Europehas not been able to attract the world’s best researchers, and many excellent European scientistsstill choose to work in the United States.
Toto je rozhodující, pokud chceme zvýit kapacitu naehovýrobního sektoru, abychom lépe těžili z nové mezinárodní dělby práce.
This is a critical issue to improve our productive sector’scapacity to benefit from the new international division of labour.
Aby se Evropa mohla stát majákem vědecké excelence přitahujícím výzkumné pracovníky a investory, musíme odstranit překážky excelence, které jsou důsledkem izolovaných národníchprogramů.
To help Europe to become a beacon of excellence attracting researchers and investments, wemust remove the barriers to excellence arising from segmented national programmes.
Ale nestačí pouhé zlepování kvality.
But quality improvements will not be enough.
Bude také nutné zvýit úsilí v oblasti výzkumu.To znamená, že Unie bude muset současně usilovat o dosažení tří navzájem souvisejících a doplňujících se cílů:
Increasing the research effort will also be necessary. Thisimplies that the EU must pursue simultaneously three related and complementary goals:
• realizovat evropský výzkumný prostor“,který by sloužil jako jakýsi vnitřní trh pro výzkum a technologii a zároveň jako prostor, v němž by bylo možné lépe koordinovat národní a regionální výzkumné činnosti a politiky. Byly by tak překonány problémy plynoucí ze současnéhoroztěpení a duplikace úsilí v oblasti výzkumu v Evropě;
• to realise a European research area,acting as an internal market for research and technology, as well as a space for better coordination of national and regional research activitiesand policies, to overcome the present fragmentation and duplication of research efforts in Europe;
• pomoci zvýit do roku 2010 objem evropských prostředků plynoucích do výzkumu na 3 % HDP Unie,přičemž 1 % by mělo pocházet z veřejných zdrojů a 2 % ze soukromého sektoru;
• to help raise the European effort on research to 3 % of EU GDP by 2010;with 1 % tocome from public sources, and 2 % from the private sector;
• podpořit a posílit výzkumpo celé Evropě tím, že na evropské úrovni bude poskytovánapřímá finanční pomoc, která bude doplňovat národní programy v úsilí o dosažení prvních dvoucílů.
• to support and strengthen researchthroughout Europe by providing direct financial support at European level to complement national programmes helping to achieve the first twoobjectives.
Finanční pomoc na úrovni EU nabízí ve výzkumu vysokou přidanou hodnotu, protože pomáhávytvářet kritické masy finančních i lidských zdrojů, prostřednictvím výměn, vytváření sítí, spolupráce a konkurence v evropském měřítku stimuluje excelenci a tvořivost, a zviditelňuje takevropské schopnosti a dosažené výsledky.
Financial support at EU level offers a high added value in research by helping to create criticalmasses of financial and human resources, stimulating excellence and creativity throughexchange, networking, collaboration and competition on a European scale, and increasing thevisibility of European capacities and performances.
Je to tedy dostatečně silný důvod pro to, aby byl objem finančních prostředků EU plynoucíchna podporu výzkumu, jejichž výe se v současnosti pohybuje na 0,04 % HDP, značně zvýen.Přispělo by to ke zmenení zbývajícího schodku vzhledem k plánované výi veřejných investic(1 %), a to jako doplnění úsilí členských států a v těsném souladu s nimi.
There is, therefore, a strong case for a significant increase in EU research funding, currently at0.04 % of GDP, as a contribution to bridging the remaining gap towards the 1 % target of public investment, as a complement to national efforts and in close relationship with them.
Činnost Unie by seměla soustředit na 5 hlavních oblastí, které odpovídají 5 hlavním otázkám, jimž Evropa ve výzkumu čelí:
The EU’saction should concentrate on the following five main themes corresponding to five major issues Europe is facing in research.
BUDOVÁNÍ NAÍ SPOLEČNÉ BUDOUCNOSTI•2007–2013 ků, které byly vybrány na základě výběrového řízenína úrovni EU, nikoli na úrovni členských států, a to zejména v oblasti základního výzkumu, s cílem zkoumat v úzké spolupráci s vědeckou komunitou nové vědecké cesty a otázky.
•Stimulating the dynamism, excellence, creativity and productivity of European research bygiving financial support toprojects carried out by individual research teams selected on a competitive basison a European rather than national scale, in particular in basicresearch, to explore new scientific avenues and topics, in close relationship with the scientific community.
•posilování evropských výzkumných kapacitpodporou navrhování, vývoje a využívání zásadních prvků výzkumné infrastruktury evropské dimenze a zájmu, včetně rozvoje lidských zdrojů v oblasti výzkumu a technologie, podporou odborné přípravy, odstraňování překážekv cestě profesních příležitostí v rámci celé Evropy a také propagací přeshraniční mobilityvýzkumných pracovníků.
•Strengthening European research capacitiesby supporting the design, development anduse of key research infrastructures of European dimension and interest, as well as the development of human resources in research and technology, by supporting training, helpingremove the obstacles to pan-European scientific careers, and promoting researchers’ transnational mobility.
Tato opatření bude nutné koordinovat v souladu s opatřeními podnikanými v rámci politiky soudržnosti.
These actions would need to be coordinated with those under the cohesion policy.
Výzkumnými kapacitami tohoto druhu by mohla být např. evropská zařízení vybavená velkým laserem a zařízení na získávání neutronů sloužící k výzkumu hmoty a k využití v oblasti biomedicínynebo také evropské genomové banky, modernizované evropské výzkumné sítě a počítačová infrastruktura.
Research capacities of this kind would be, for instance, European large laser and neutron sourcesfacilities for the exploration of matter and biomedical applications; or European bio-databanks ingenomics and the upgrade of Europe’s research networking and computing infrastructure.
Podpora zaměřená na zvýení kvality lidských zdrojů by mohla zahrnovat rozsáhlé podpůrné programy určené mladým i již uznávaným evropským vědcům.
Supportto improve human research resources would include large-scale support programmes for Europeanyoung and established scientists.
•zakládání celoevropských partnerství subjektů veřejného a soukromého sektoruza účelem technologického výzkumu, a to na základě společných iniciativ vycházejících z konceptu technologické platformy,které svádí dohromady zástupce zúčastněných stran z veřejného i soukromého sektoru, aby mohl být – po vzoru Evropské iniciativy pro růst – stanovena prováděn společný výzkumný program.
•Setting up pan-European public–private partnershipsfor technological research throughjoint initiatives based on the technological platforms conceptwhich brings togetherpublic and private stakeholders, to set up and implement common research agendas in fieldsof industrial relevance, on the model followed in the European growth initiative.
Mezi příklady takových partnerství by mohl patřit vývoj nové generace ekologických a hospodárných letadel v horizontu roku 2020; vývoj sítí vodíku a palivových buněk, zvládnutí elektroniky v nanorozměrech, investice do budoucích mobilních a bezdrátových technologií a aplikací, posílení společných snah v oblasti vložených systémů, stejně jako nové technologie v oblasti sluneční energie a také evropské koordinované úsilí v pokročilé chemii, to ve pro nejrůznějí průmyslové aplikace a společenské využití.
Examples of these partnerships would include the development of a new generation of clean andeconomic aircraft at the horizon 2020, the development of hydrogen networks and fuel cells,mastering electronics on a nanotechnological scale, investment in future mobile and wireless technologies and applications, enhancement of joint efforts in embedded systems, as well as new technologies in solar energy, and European coordinated efforts in advanced chemistry, for multipleindustrial applications and social purposes.
•stimulace zřizování evropských center excelence“ na základě vytváření sítí a spoluprácena laboratorní úrovni a podpory nadnárodních středně velkých sítí a projektů prostřednictvímnových instrumentů, které se používají v estém rámcovém programu ES pro výzkum a kterébyly na základě zkueností zdokonaleny.
•Stimulating the development of European ‘poles of excellence’ based on networking andcollaborationat laboratory level by supporting transnational medium-scale networks andprojects through the new instruments used in the sixth EU research framework programmeimproved on the basis of experience.
Tato oblast zahrnuje podporu evropských center excelence v oborech jako např. životní prostředía výzkum klimatu, informační a komunikační technologie, lékařský a potravinářský výzkum nebovýzkum nových materiálů a průmyslových postupů, a to iniciováním a povzbuzováním spolupráceevropských pičkových laboratoří v evropských sítích excelence“ a společného výzkumu směřujícímu k přesně a vhodně vymezeným cílům v integrovaných projektech“.
This strand involves supporting European poles of excellence in fields such as environment and climate research, information communication technologies, medical and food research, or researchon new materials and industrial processes, by creating and supporting the cooperation of European high-level laboratories in European ‘networks of excellence’ and joint research towardsprecise and well-targeted objectives in ‘integrated projects’.
•zdokonalování – pomocí specifických mechanismů vytváření sítí – koordinace vnitrostátních a regionálních výzkumných programů a politik,za účelem vytvoření kritické masyzdrojů, posílení doplňujícího charakteru činností členských států a zlepení koherence plánovaných veřejných výzkumů po celé Evropě.
•Improving, through specific networking mechanisms, the coordination of national andregional research programmes and policies,to create critical masses of resources,strengthen the complementary character of national activities, and improve the coherence ofpublic research agendas throughout Europe.
Patří sem iniciování výměn, vzájemné otevírání programů a spoutění společných iniciativ.
This involves stimulating exchanges, the mutualopening of programmes and the launch of common initiatives.
Výzkumné programy členských států by měly být sdružovány v oblastech jako např. rakovina, Alzheimerova choroba a nové typy chorob, nanotechnologie nebo i výzkum klíčových sociálních a ekonomických výzev, jako je demografie, vzdělávání, zaměstnanost a inovace.
National research programmes would be pooled in areas like, for instance, cancer, Alzheimer’s disease and emerging diseases, nanotechnologies, or research on the main social and economicalchallenges, like demography, education, employment and innovation.