natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Od roku 1990 vypracoval IPCC čtyři hodnotící zprávy, poslední v roce 2007.
Since 1990, the IPCC has produced fourassessment reports, the most recent in 2007.
S každou zprávou roste přesvědčení, že změnu klimatu způsobují právě skleníkové plyny.
Its confidence that greenhouse gases are to blamefor the changein the climatehas been steadily growing with each report.
Boj protizměněklimatu
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 8
V zájmu budoucích generací
Combating climate change
2020 sníží společné emise o 30 %, zpomalí se ekonomický růst o méně než 0,2 % ročně.
For the sakeof future generations to cut their collective emissions by30%by 2020, annual economicgrowth would be trimmed by lessthan 0.2%.
Boj proti změně klimatu si pravděpodobně vyžádá, abychom výrazně změnili svůj životní styl, neznamená to však, že tím nutně klesne i životní úroveň.
Combating climate change is likely tomean significant adjustments to ourlifestyles but that does not mean sacrificing our standard of living.
Změny jsou naprosto slučitelné s prioritami EU v oblasti růstu a zaměstnanosti a s udržitelným rozvojem.
Thechanges are perfectly compatible withthe EU priorities of jobs and growth,and with sustainable development.
V praxi budou ekonomické náklady na snížení emisí pravděpodobně těmito přínosy více než vyrovnány.
The costs of this action will be verylimited, and in any case much lessthan the cost of the damage climatechange will cause if we take noaction. If developed countries agree
Náklady na tato opatření budou velmi nízké a v každém případě nižší než náklady na odstranění škod způsobených změnou klimatu vpřípadě, že žádná opatření neučiníme.
This would be a small price to pay toavoid the potential long-term costs ofclimate change; moreover, it does nottake into account the value of otherbenefits such as reduced air pollution, security of energy supply at predictable prices and improved competitiveness through innovation.
Pokud budou rozvinuté země souhlasit s tím, že do roku b o x r d e l i
Inpractice, the economic costs of emission reduction are likely to be morethan offset by these benefits.
Pokud nyní nezačneme jednat, bude lyžování pro příští generace záležitostíminulosti. minulosti.
Without action now,skiing holidays couldbecome a thing of thepast for future generations.
Emise skleníkových plynů na osobu v zemích EU v letech 1990 a 2005
Greenhouse gas emissions per person in the EU countries, 1990 and 2005
Emise v tunách ekvivalentu CO2
Emissions in tonnes of CO2
Zdroj: ES
Source: EC
Boj protizměněklimatu
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 10
Stavíme na dosažených výsledcích žit v letech 1990 až 2012 emise skleníkových plynů v průměru o 5,2 %.
Building on our achievements oped world as a whole of reducing itsgreenhouse gas emissions by an average of 5.2%between 1990 and2012.
15 zemí, jež byly v té době členy EU, šlo ještě dále a společně se zavázalo, že emise sníží o 8 %. Protokol rovněž vytvořil pružný tržní mechanismus zahrnující obchodování s emisemi, který má průmyslově rozvinutým zemím pomoci dosáhnout těchto snížení za co nejnižších nákladů a podpořit investice do projektů v oblasti čisté energie v rozvojových zemích a zemích, jejichž hospodářství prochází transformací.
The 15 countries which weremembers of the EU at the time wentfurther and committed collectively toan 8%reduction in their emissions.The protocol also created flexiblemarket-based mechanisms, includingemission trading, to help industrialised countries achieve these reductions at least cost and to encourageinvestment in clean energy projects indeveloping countries and economiesin transition.
EU nezačíná boj proti změně klimatu od nuly.
The EU is not starting from scratch intackling climate change.
Již řadu let postupně zesiluje svá opatření na zvýšení energetické účinnosti, omezení emisí z továren a automobilů a na podporu úspor energie.
The EU hasbeen progressively strengthening itsmeasures to increase energy efficiency, limit emissions from factoriesand cars, and encourage energy savings for a number of years.
Ke snížení množství uhlíku uvolňovaného v EU, nazývaného uhlíková stopa, rovněž přispívají předpisy týkající se recyklování a omezení používání skládek.
Rules onrecycling and restricting the use oflandfill sites are also contributing toreducing the amount of carbon emitted by the EU, known as its carbonfootprint.
Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj je posledním z řady výzkumných programů EU, které kladou zvýšený důraz na životní prostřední, čistou a nízkouhlíkovou energii a boj proti změně klimatu.
The seventh framework programme on research and technologydevelopment is the latest in a seriesof EU research programmes to putincreasing emphasis on the environment, clean and low carbon energy,and climatechange.
Co je nejdůležitější, EU již zahájila a provádí program, jehož cílem je do roku 2012 snížit emise o 8 %.
Above all, the EU is already well intoaprogramme designed to reduceemissions by 8%by 2012.
EU je odhodlána toho cíle dosáhnout na základě tzv. Kjótského protokolu k rámcové úmluvě OSN o změně klimatu.
The EU hascommitted tothis target under the socalled Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Ačkoli Spojené státy a Austrálie protokol neratifikovaly, a tudíž k dosažení cíle formálně nepřispívají, zahájila EU řadu konkrétních opatření k dosažení cílů stanovených pro emise, které zohledňují úroveň hospodářského a průmyslového rozvoje jednotlivých členských států.
Even though the United States and Australia have not ratified the protocol and are therefore not formallycontributing to the objective, the EUhas gone ahead with concrete measures to achieve its emission targets,whichtakeeachmember state’slevelof economic and industrialdevelopment into account.
Většina zemí, jež k EU přistoupily od roku 2004, má stanoveny vlastní cíle, které vyjednaly v rámci Kjótského protokolu v době, kdy ještě nebyly členy EU.
Mostcountries that have joined the EUsince 2004 haveindividual targetsnegotiated under the Kyoto Protocolwhen theywerestill outside the EU.
Kjótský protokol byl dojednán v roce 1997.
The Kyoto Protocol was agreed in1997.
Rozvinutému světu stanovil cíl sní-
It set an objective for the devel-
Plnění stanovených cílů
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 11
EU se podařilo narušit spojitost mezi ekonomickým růstem a emisemi skleníkových plynů.
The EU has succeeded in breakingthe link between economic growth and greenhouse gas emissions.
Ekonomika EU v období 1990 až 2005 rostla, souhrnné emise jejích 27 členských států však klesly o 7,9 %.
Whilethe EU economy grew between 1990 and 2005, the overall emissions of its 27 members fell by 7.9%.
V patnácti „starších“ členských státech (EU-15) klesly emise o 1,5 %.
For the15 ‘older’ member states (EU-15),thedrop in emissions was 1.5%.
Tyto výsledky jsou povzbuzující, je však třeba učinit mnohem více, aby byl v EU-15 dosažen do roku 2012 cíl 8% snížení. Nejnovější odhady budoucích emisí naznačují, že tento cíl lze splnit, pokud země EU skutečně provedou všechna plánovaná opatření.
This isencouraging, but much more needstobe done toreach the EU-15’s 8%reduction target by 2012.The mostrecent projections of future emissionsshowthat this target can be met provided that EU countries actually carryout all the actions that are planned.
Program, který má EU a jejím členským státům pomoci splnit cíle stanovené pro emise na základě Kjótského protokolu, se nazývá Evropský program pro změnu klimatu (ECCP).
The programme to help the EU and itsmember states meet their emissiontargets under the Kyoto Protocoliscalled the European climate changeprogramme (ECCP).
Je řízen Evropskou komisí a na evropské úrovni byl dosud podnětem k vývoji přibližně 40 politik a opatření, které mají vést ke snížení emisí skleníkových plynů.
Managed by the European Commission, the ECCP hasled so far to the development ofsome 40 European-level policiesandmeasures to reduce greenhouse gasemissions.
Tyto politiky a opatření doplňují opatření přijatá jednotlivými zeměmi EU.
These complement theactions being taken by individual EU countries at home.
Opatření na úrovni EU zahrnují energetické normy pro budovy a právní předpisy, jež omezují používání některých průmyslových plynů s velmi vysokým vlivem na globální oteplování. Zdaleka nejdůležitější politikou vytvořenou na základě ECCP je systém EU pro obchodování s emisemi skleníkových plynů (viz rámeček na straně 12).
The EU-levelmeasures include energy standardsfor buildings and laws to restrict theuse of certain industrial gases withaveryhigh global warming effect.By far the most important policydeveloped under the ECCP is the EUtrading scheme for greenhouse gasemissions (see box on page 12).
Pohled na větrné turbíny bude v budoucnu stále běžnější.
Wind turbines beinginstalled will become anincreasingly commonsight in the future.
Boj protizměněklimatu
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 12
Inovační mechanismus
Combating climate change
Inovační mechanismus
An innovative mechanism
Hlavním pilířem strategie EU pro boj proti změně klimatu je systém EU pro obchodování s emisemi (EU ETS), který začal fungovat v lednu 2005.
The cornerstone of the EU’s strategy for fighting climate change is the EU emission trading scheme (EU ETS), launched in January 2005.
CO a je hlavní hybnou silou rychlého rozšíření obchodování s uhlíkem po celém světě. Obchodování
It was the first international trading system for CO2emissions and has become the main driver behind the rapid expansion in carbon trading around the world.
2 s emisemi pomáhá zaručit, že je snižování emisí co nejméně nákladné.
Emission trading helps to ensure that emission cuts are achieved at least cost.
Systém EU ETS se v současné době vztahuje na 10 500 zařízení v odvětvích energetiky a průmyslu, která jsou společně odpovědná za téměř polovinu emisí CO v EU. Tím, že systém zpoplatňuje emise uhlíku
The EU ETS currently covers around 10 500 installations in the energy and industrial sectors which are collectively responsible for close to half the EU’s emissions of CO2.By putting a coston the carbon emissions of these installations, the scheme creates a permanent incentive for participating companies to minimise emissions as far as possible.
Na základě tohoto systému přidělují vnitrostátní orgány v každé zemi EU jednotlivým zařízením určitý počet povolenek na emise.
Under this scheme, the national authorities in each EU country allocate a certain number ofemission allowances to each installation.
Omezení celkového počtu povolenek z nich činí ekonomickou vzácnost nutnou k fungování trhu.
The ‘cap’, or limit, on the total number of allowancescreates the scarcity needed for the market to function.
Podniky, jež své emise udržují pod úrovní svých povolenek, mohou povolenky, které nepotřebují, prodat.
Companies that keep their emissionsbelowthe level of their allowances can sell the allowances they do not need.
Podniky, které mají s udržováním emisí na úrovni podle povolenek potíže, musí buď přijmout opatření na snížení emisí (např. investovat do účinnějších technologií nebo používat zdroje energie s nižším obsahem uhlíku), nebo zakoupit další potřebné povolenky na trhu – čímž v podstatě zaplatí jinému podniku za to, že sníží emise místo nich.
Those facing difficulty in keeping to their allowances must either take measures to reduce their own emissions(for example, by investing in more efficient technology or using less carbon-intensive energysources), or buy the extra allowances needed on the market — effectively paying another company for reducing emissions on their behalf.
Podnikům, na něž se vztahuje systém EU ETS, je rovněž povoleno využívat emisní kredity vytvořené v rámci projektů snižování emisí v zemích, jež nejsou členy EU.
Companies covered by the EU ETS are also allowed to use emission credits generated by emis-sion-saving projects in non-EU countries.
Tento proces je organizován pomocí nástrojů v rámci Kjótského protokolu: mechanismu čistého rozvoje (CDM) a nástroje pro společné provádění (JI).
This is organised under the Kyoto Protocol’s cleandevelopment mechanism (CDM) and joint implementation (JI) instrument.
Poptávka po těchto kreditech je silným podnětem k investicím do nápadů, jak snížit emise v jiných zemích.
Demand for thesecredits is a strong driver for investment in ideas that reduce emissions in other countries.
Zařízení v odvětvích energetiky a průmyslu nejsou jedinými příčinami zvyšování obsahu CO v ovzduší.
Installations in the energy and industrial sectors are not the sole culprits adding to the level of
Z toho důvodu Evropská komise navrhla rozšířit od roku 2011 systém EU ETS tak, aby se vztahoval také na rychle narůstající emise z letecké dopravy.
Consequently, the European Commission has proposed extending the EU ETS from 2011 to include the rapidly growing emissions from aviation.
Kromě toho může být v návaznosti na přezkum, jenž je v současnosti prováděn, do systému začleněno více odvětví a více plynů.
In addition, a review of the scheme currentlyunder waymaylead tomore sectors and gases being covered.
Přínos energetické politiky
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 13
Účinnější trhy s elektřinou a zemním plynem
The contribution of energy policy
Emise skleníkových plynů vznikají především při spotřebě a výrobě energie.
More efficient powerand gas markets
Společný postup v oblasti energetiky není ničím novým.
Greenhouse gas emissions comelargelyfrom energy use and production.
EU již řadu let využívá v oblasti energetiky jednotný politický rámec.
Energy policy is therefore crucialto meeting climate change targets.Acting jointly on energy is not new.The EU has had a single policy framework for energy for many years.
Novinkou není ani společná reakce EU na energetické krize.
A joint EU response to an energy crisis is notnew either.
V důsledku krize dodávek na počátku sedmdesátých let např. provádí EU koordinovanou politiku týkající se strategických zásob ropy a ropných produktů.
The EU has, for example, acoordinated policy on strategicreserves of oil and petroleum productsas the result of a supply crisis in theearly 1970s.
Jelikož varování vědců před následky změny klimatu jsou stále závažnější, uznala EU naléhavou potřebu sloučit řadu různých oblastí do jediné integrované evropské politiky pro změnu klimatu a energetiku.
The choices we make as consumershave a real impact on greenhousegas emissions from energy use andproduction.
Tato politika zaručí, že dodávky energie budou konkurenceschopné, udržitelné, bezpečné a v souladu s osvědčenými environmentálními postupy, což přispěje ke snížení emisí p r e
Virtually all EU consumers are now free to buy their gasor power from any supplier, includingsome which specialise in renewableenergy.
Naše spotřebitelská rozhodnutí mají skutečný dopad na množství emisí skleníkových plynů uvolněných při spotřebě a výrobě energie.
Efficient markets are makingenergy more affordable and helpingremove barriers to achieving lowergreenhouse gas emissions.
V podstatě všichni spotřebitelé v EU mohou dnes kupovat zemní plyn či elektřinu od kteréhokoli dodavatele, včetně těch, kteří se specializují na obnovitelnou energii.
At thesame time they help EU industryretain its competitive edge.
Účinné trhy činí energii dostupnější a pomáhají odstraňovat překážky pro snižování emisí skleníkových plynů.
However,there is still room for improvement toensurethat everyone gets a fair deal,that new companies in the field arenot placed at a disadvantage, andthat power and gas flow freely across EU borders.
Současně pomáhají průmyslovému odvětví EU, aby si udrželo konkurenceschopnost.
Cross-border trade isvital in making markets as competitive as possible.
I přesto však existuje prostor pro další zlepšování, aby se zaručilo, že je ke všem spotřebitelům přistupováno spravedlivě, že nové společnosti působící v daném odvětví nejsou znevýhodněny a že elektřina a zemní plyn mohou volně proudit přes hranice EU.
As the warnings from scientists aboutthe impact of climate change havegrown more and more serious, the EUhas recognised the urgent need topull together a number of strands inasingle integrated climate andenergy policy for Europe.
Přeshraniční obchod je základním předpokladem k tomu, aby byly trhy co nejvíce konkurenceschopné.
This policywill provide energy supplies that arecompetitive, sustainable and secure,and integrated with good environmental practice which will reduce and other green- emissions of CO2house gases.
a dalších skleníkových plynů.
Emission credits areavailable for investing inthis climate-friendlyalternative technology forbrick production in India.
Emisní kredity slouží na podporu investic do této alternativní technologie výroby cihel v Indii, která je šetrná k životnímu prostředí.
The keyelements of the EU’s energypolicy in delivering these targets areas follows:
CO2 na n c i f b o n
In d i
D C l diverzifikace; o / lambiciózní politika v oblasti obnovi- p h o t l a n k B telné energie;inteligentní chování při využívání energie; d l lmezinárodní spolupráce.
C l l more efficient power and gas markets;diversification;an ambitious renewable energypolicy;intelligent energy behaviour;international cooperation.
Boj protizměněklimatu
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 14
kové zdroje světové. EU je čím dál více závislá na jejich dovozu, a tudíž čím dál citlivější k výkyvům v dodávce a cenách.
Diversification is becoming increasingly dependent on imports, and therefore increasingly vulnerable to supply and priceshocks.
Závislost na dovozu ropy by mohla do roku 2030 dosáhnout až 93 % a závislost na dovozu zemního plynu až 84 %, pokud nebude spotřeba energie omezena a nezačnou se více využívat jiné zdroje.
Dependence on imported oilcould rise to 93%and on importedgas to 84%by 2030, if energy consumption is not checked and the fuelmix changed.
V současnosti získává EU přes 50 % plynu, který spotřebuje, pouze ze tří zdrojů – z Ruska, Norska a Alžírska.
At present, the EU getsabout 50%of the gas it consumesfrom just three sources — Russia,Norway and Algeria.
Celková míra závislosti EU na dovozu energie činila v roce 2005 52,3 %.
The overall level of the EU’s reliance on importedenergy was 52.3%in 2005.
Přibližně 80 % energie spotřebované v EU pochází z fosilních paliv – ropy, zemního plynu a uhlí – a všechna tato paliva jsou hlavními zdroji emisí CO
It is alsoabout agreeing to share supplies intimes of crisis since the level of importdependence of different EU countriesvaries considerably.
Různé technologie pomáhají tyto emise snížit a někdy v průběhu příštího desetiletí by měly začít fungovat „čisté“ uhelné technologie (clean coal technology).
Technologyis helping reduce those emissions, and ‘clean’ coal technology should beoperational within the next decade orso.
Zásoby fosilních paliv jsou nicméně omezené a do poloviny tohoto století budou do značné míry vyčerpány.
Nevertheless, fossil fuel is a finiteresource, whichwill have been significantly depleted by the middle of thiscentury.
Méně časté používání fosilních paliv tudíž přispívá k vyšší energetické bezpečnosti EU a pomáhá odvrátit změnu klimatu.
Reducing the use of fossilfuels thus contributes to improvingthe EU’s energy security as well ashelping tolimit climatechange.
Jelikož EU nemá dostatek vlastních zdrojů fosilních paliv, bude nutné začít přecházet na domácí zdroje energie a více využívat technologie, které produkují nízké nebo nulové emise uhlíku a vycházejí z obnovitelných zdrojů energie, jakými je např. větrná, sluneční a vodní energie a biomasa. Je pravděpodobné, že mezi paliva nakonec zahrneme i vodík.
Diversification into more homegrown energy will need a greater useof low or zero carbon technologiesbased on renewable energy sources,such as wind, solar, hydro power andbiomass, since the EU is short of fossil fuel resources of its own.Ultimately we are likely to havehydrogen in the mix as well.
Některé země EU do kombinace energií zařadí také jadernou energii.
Some EUcountries will also use nuclear poweras part of their energy mix.
V dohledné budoucnosti bude jaderná energie získávána štěpením jádra, neboť technologii jaderné syntézy pravděpodobně nebude možné používat dříve než ve druhé polovině tohoto století.
For theforeseeable future this will comefrom nuclear fission since nuclearfusion technology is not likelytobecome available before the secondhalf of this century.
Kromě toho jsou vlastní zdroje fosilních paliv EU vyčerpávány rychleji než cel-
Moreover, the EU’s own fossil fuelresources are being depleted fasterthan those of the world as a whole. It
Berlín je pouze jedním z řady měst EU využívajících pro městskou dopravu autobusy s vodíkovým pohonem díky podpoře z finančních prostředků EU.
Berlin is just one ofseveral EU cities runninghydrogen-poweredbuses with the help of EU funds.
Spotřeba energie podle druhu paliva v roce 2005
Energy consumption by fuel type, 2005
Boj protizměněklimatu s bi o r C
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 16
Pokud nezačneme energii využívat rozumněji, ledovce nepřestanou tát.
If wedo not use energymore wisely, the glacierswill continue tomelt.
Ambiciózní politika v oblasti obnovitelné energie cíle, pokud jde využití obnovitelné elektrické energie a biopaliv v dopravě, aby se v zemích EU zvýšil podíl obnovitelných zdrojů energie.
An ambitious renewableenergy policy gets for renewable electricity andbiofuels in transport to boost thelevel of renewable energy in the EUcountries.
Kromě toho byl soukromý sektor podněcován k tomu, aby učinil nezbytné investice.
In addition, the privatesector was encouraged to make thenecessary investments.
Od devadesátých let minulého století EU vyvíjí a prosazuje využívání a výrobu obnovitelné energie s cílem nahradit fosilní paliva.
Since the 1990s, the EU has beendeveloping and promoting the useand production of renewable energy.Promoting renewable energy displaces fossil fuel consumption.
Tato politika umožňuje diverzifikovat využívání zdrojů energie a přispívá k zabezpečení dodávek energie.
Itdiversifies the use of energy sourcesand contributes to securing theenergysupply.
Rovněž podněcuje rozvoj nových průmyslových odvětví a technologií.
It also develops newindustries and technologies.
Země EU se zpočátku shodly na orientačním cíli, kterým je získávat do roku 2010 12 % energie z obnovitelných zdrojů.
In 2007, EU leaders agreed on taking an even tougher stance byestab-lishing binding national targets onachieving 20%of our energy fromrenewable sources by 2020.
Za tímto účelem byly přijaty nové právní předpisy stanovující vnitrostátní
Thisincluded a new binding target oftaking 10% of our transport fuelfrom biofuels by 2020.
V roce 2007 se čelní představitelé EU dohodli, že zaujmou ještě rozhodnější postoj, a stanovili vnitrostátní cíle, podle nichž bychom měli do roku 2020 získávat z obnovitelných zdrojů 20 % energie.
EU countries firstagreed on anindicative target for supplying 12%of energy from renewable sources by2010.
V důsledku toho výrazně vzroste využití obnovitelné energie.
To achieve this, new laws wereadopted establishing national tar-
Produkce energie v terawatthodinách za rok
mep-2nov07.qxd 11/15/07 3:17 PM Page 17
Solární tepelná el. energie
How the use of renewable energy sources is expected to grow in the EU
Geotermální el. energie
Energy output in TeraWatt-hours per year
Zdroj: ES elektřinu. Očekává se též, že stále častěji bude získáváno teplo ze země (geotermální zdroje) a že bude více využívána sluneční energie.
Source: EC from the ground (geothermal sources)is also expected to increase, as well asthe use of solar energy.
K největšímu nárůstu výroby energie pravděpodobně dojde u energie větrné, a to díky zvyšujícímu se počtu stále účinnějších větrných turbín.
The biggestgrowth in electricity production willmost likely come from wind generation through more and increasinglyefficient wind turbines.
Díky očekávanému rostoucímu využití biopaliv v dopravě bude mít toto rychle se rozvíjející odvětví k dispozici dosta-
With theexpected growth in biofuels for transport, this fast-growing sector will have
Vzroste využití biomasy (dřeva), bioplynu a biologického odpadu, např. v elektrárnách.
The use of biomass (wood), biogasand biowaste in, for example, powerplants will grow.