natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evropský parlament v dubnu a Rada v listopadu přijaly směrnici Solventnost II (40), čímž se zavedla nová pravidla pro pojišťovny, která posilují konkurenceschopnost odvětví pojišťovnictví EU a zároveň poskytují více ochrany pojistníkům
The Solvency II directive was adopted by the European Parliament in April, and by the Council in November (40), setting new rules for insurance companies that enhance the competitiveness of the EU insurance industry while providing more protection for policyholders and beneficiaries.The regulation on
41 a oprávněným osobám.
41 credit rating agencies (
) vstoupilo v platnost v prosinci.
) entered into force in December.
V říjnu Komise konzultovala nezbytná opatření k novému rámci EU pro krizové řízení v bankovnictví.
In October, the Commission consulted on the measures necessary for a new EU framework for crisis management in the banking sector.
K ochraně finanční stability a kontinuity bankovních služeb v případě přeshraniční krize v bankovnictví určuje sdělení nástroje rámce krizového řízení EU, včetně „včasného zásahu“ orgánů bankovního dohledu zaměřeného na nápravu nesrovnalostí v bankách, řešení problémů bankovního sektoru ozdravením bank ve špatném stavu a insolvenčního rámce, za nějž jsou banky v konkurzu likvidovány.
To safeguard financial stability and the continuity of banking services in a crossborder banking crisis, the communication identifies tools for an EU crisis management framework, including ‘early intervention’ action by banking supervisors aimed at correcting irregularities at banks, bank resolution measures for the reorganisation of ailing banks, and insolvency frameworks under which failed banks are wound up.
VLIV EU NA ÚVAHY G20 O ODPOVĚDNOSTI
EU INFLUENCE ON G20 THINKING ON RESPONSIBILITY
Evropa byla na zářijovém summitu G20 hnací silou v pozadí globálního opatření: Zdůraznila potřebu další regulace s cílem pohnat finanční instituce k odpovědnosti.
Europe was a driving force behind global action at the G20 summit in September — it highlighted the need for further regulation in order to hold financial institutions to account.
Sdělení týkající se podpory na restrukturalizaci určené bankám (42) předpokládá důkladné přehodnocení bank, které přijímají podporu a přitom nejsou v zásadě zdravé, zveřejňování informací o znehodnocených aktivech a jejich správu, ukončení ztrátových činností a zvážení spojení se životaschopným konkurentem, či dokonce uzavření společnosti.
The communication on restructuring aid to banks (42) envisaged in-depth reassessment of banks which are not fundamentally sound receiving assistance, disclosure and management of impaired assets, withdrawal from loss-making activities, and consideration of mergers with viable competitors, or even closure.
Banky a jejich partneři by měli přispět k jakékoli restrukturalizaci vlastními zdroji a státu a daňovým poplatníkům by měla být náležitě kompenzována veškerá poskytnutá podpora.
Banks and their stakeholders should contribute to any restructuring from their own resources, and the state and taxpayers should be adequately recompensed for any support provided.
Na ochranu proti narušení hospodářské soutěže by měla restrukturalizace bank být navržena tak, aby se odstranila jakákoli dočasná narušení financovaná státní podporou, a to dokonce do té míry, že dojde k odprodeji aktiv z bank či omezení bankovních investic a marketingových strategií.
To protect against distortions of competition, bank restructuring should be designed to remove any temporary distortions financed by state aid — even to the extent of divesting banks of assets or constraining their investment and marketing strategies.
Tyto širší pokyny mají za cíl zabránit tomu, aby banky, které získaly státní podporu, měly nespravedlivé výhody; cílem je také obnovení rovnováhy na vnitřním trhu.
These broader guidelines aim to prevent banks that have received state aid from benefiting unfairly, and to restore equilibrium to the internal market.
V listopadu se Rada ECOFIN dohodla na obecném přístupu ke zpřísnění
In November, the Council of Economic and Finance Ministers agreed on a general approach on stricter capital requirements and remuneration policies in
43 kapitálových požadavků a politik odměňování v bankovním sektoru (
43 the banking sector (
Evropská komise a ministři financí členských států využili doporučení ostatních orgánů EU.
The European Commission and Member State finance ministers benefited from the advice from other EU institutions.
K úvahám EU o reformě evropského rámce dohledu přispěly podněty z Evropské centrální banky, zejména v otázkách úpravy regulačního režimu zajišťovacích fondů a ratingových agentur a v oblasti harmonizace práva cenných papírů.
The EU reflections on the reform of the European supervisory framework received European Central Bank input, particularly on modifications to the regulatory regime for hedge funds and credit rating agencies, and on harmonisation of securities laws.
Evropská centrální banka navíc pomohla při vytváření evropských ústředních protistran ke zúčtování swapů úvěrového selhání.
In addition, the European Central Bank helped in establishing European central counterparties to clear credit-default swaps.
V červnu 2009 Evropský systém centrálních bank spolu s Evropským výborem regulátorů trhů s cennými papíry finalizovaly svá doporučení ohledně systémů vypořádání obchodů s cennými papíry a ústředních protistran v EU.
In June 2009, the European System of Central Banks and the Committee of European Securities Regulators finalised their recommendations for securities settlement systems and central counterparties in the EU.
Evropský parlament rovněž vytvořil zvláštní výbor zabývající se otázkami finanční krize, který má sledovat proces finančních reforem.
The European Parliament also created a special committee on the financial crisis to monitor the process of financial reform.
ZNÁMKY OBRATU K LEPŠÍMU
SIGNS OF AN UPTURN
V říjnu vzrostl v EU ukazatel hospodářského klimatu EU na 86,0 (+3,4 bodu) a v eurozóně na 86,2 (+3,4), jedná se o sedmý po sobě jdoucí nárůst u obou číselných řad od dosažení dna hospodářského cyklu v březnu 2009.
The EU’s Economic Sentiment Indicator rose to 86.0 (+ 3.4 points) in the EU and to 86.2 (+ 3.4) in the euro area in October, the seventh consecutive increase in both series since the trough of March 2009.
V prosinci došlo k dohodě o rozpočtu EU pro rok 2010, čímž se potvrdily závazky ve výši 2,4 mld. EUR pro další financování plánu hospodářské obnovy na daný rok.
The EU’s budget for 2010 was agreed in December, securing the €2.4 billion commitments in continued funding for the EU economic recovery plan for the year.
Parlament, Rada a Komise zároveň ve společném prohlášení vyzvaly členské státy, aby se zamyslely nad způsobem využití programů Fondu soudržnosti a strukturálních fondů, aby prostředky EU mohly „usnadnit překonání dopadů hospodářské krize“, a zdůraznily zejména „opatření na podporu růstu a konkurenceschopnosti a omezení ztrát pracovních míst“.
At the same time, in a joint statement, Parliament, the Council and the Commission urged the Member States to rethink the way they use the Cohesion and Structural Fund programmes, so that EU money could ‘facilitate overcoming the effects of the economic crisis’and in particular ‘support growth and competitiveness and limit job losses’.
Podzimní hospodářská prognóza Komise zveřejněná v listopadu konstatovala, že „hospodářské oživení se aktuálně blíží a obavy z dlouhotrvající a hluboké recese opadají“.
The Commission autumn economic forecasts published in November said that ‘economic recovery is now imminent and fears of a prolonged and deep recession have receded’.
EU byla schopna poskytnout určitou okamžitou reakci na krizi a rychle vypracovala plány, aby opakování krize odvrátila.
The EU was able to offer some immediate responses to the crisis, and it rapidly developed plans to avert any repetition of the crisis.
Uznala však zároveň, že nestačí jen požár hasit a předcházet mu.
But it also recognised that more was needed than firefighting and fire-prevention.
Další starostí roku 2009 bylo, jak po ústupu krize obnovit udržitelný růst a jak zmírnit zátěž veřejných financí, kterou způsobilo hašení požáru.
The other preoccupation of 2009 was how to restore sustainable growth after the crisis receded, and how to ease the strains on public finances that the firefighting had generated.
Bylo zapotřebí strategie ústupu od angažovanosti státu, ukončení fiskálního stimulu a bylo nutné soustředit se nejen na potřeby EU, ale celého světa, včetně rozvojových zemí.
An exit strategy was needed, withdrawing the fiscal stimulus, and it had to work not just for the EU, but for the world, including the developing world.
Jak shrnula říjnová Evropská rada, smělá reakce politiky na hospodářskou a finanční krizi začala v průběhu roku přinášet výsledky.
As the October European Council concluded, the bold policy response to the economic and financial crisis started to deliver results during the year.
Prudký propad evropské ekonomické činnosti se zastavil a došlo ke stabilizaci finančních trhů a zlepšení důvěry.
The sharp decline in European economic activity came to a halt, with a stabilisation of financial markets and an improvement in confidence.
Ohlašující se oživení však zůstalo přísně sledováno a podpora vlád a centrálních bank bude pokračovat do doby, než bude plně zajištěno oživení.
But the incipient recovery remained under close monitoring, with support from governments and central banks continuing pending a fully secured recovery.
Ve snaze ukotvit očekávání a posílit důvěru bylo dohodnuto, že má být připravena koordinovaná strategie ústupu od široce založených stimulačních politik.
To anchor expectations and reinforce confidence, it was agreed that a coordinated strategy should be prepared for exiting from the broad-based stimulus policies.
Evropská rada v říjnu vyzvala Radu a Komisi, aby se strategiemi ústupu od angažovanosti státu zabývaly.
The European Council in October invited the Council and the Commission to work on exit strategies.
Ministři financí se v říjnu shodli na zásadách ústupu od fiskální angažovanosti (44).
Finance ministers agreed in October on principles for fiscal support exit (44).
Strategie ústupu by měly být mezi jednotlivými zeměmi koordinovány v rámci Paktu o stabilitě a růstu a měly by zajistit ukončení mimořádných opatření.
Exit strategies should be coordinated across countries within the framework of the Stability and Growth Pact, and should ensure a timely withdrawal of extraordinary measures.
Měly by zahrnovat další strukturální fiskální konsolidaci ve výši přes 0,5 % HDP ročně a celkové strukturální reformy.
They should include further structural fiscal consolidation of more than 0.5 % of GDP per year, and comprehensive structural reforms.
Měly by být navrženy v rámci Paktu o stabilitě a růstu.
They should be designed within the framework of the Stability and Growth Pact.
Měly by být zahájeny nejpozději v roce 2011, resp. dříve v těch zemích, kde je to s ohledem na hospodářskou situaci vhodné, bude-li oživení pokračovat.
And they should start in 2011 at the latest, earlier in those countries where economic circumstances make it appropriate, provided that recovery stays on track.
Zasedání Evropské rady v prosinci tyto obecné zásady potvrdilo a vybídlo Radu, aby ve své práci na ústupových strategiích pokračovala a do června 2010 jí podala zprávu týkající se jak fiskální oblasti, tak i finančního sektoru.
The European Council meeting in December confirmed these general principles and invited the Council to continue its work on exit strategies and to report back by June 2010, both in the fiscal and financial areas.
Při představení programu pro novou Komisi zaměřil předseda Barroso svůj výhled do doby po současné krizi a nastínil svou vizi o tom, kam by se Evropská unie měla do deseti let dostat.
In presenting his programme for the new Commission, President Barroso looked beyond the current crisis, and set out his vision for where the European Union should be in 10 years.
Představoval přechod od překonání krize jako okamžik vstupu do nového udržitelného sociálně tržního hospodářství, které bude promyšlenější a ekologičtější, kde bude prosperita vycházet z inovací a lepšího využívání zdrojů a kde klíčovým vstupem budou znalosti.Tuto obecnou agendu nazval Strategie EU 2020 (45).
He envisaged turning the exit from the crisis into the entrypoint for a new sustainable social market economy, a smarter, greener economy where prosperity will result from innovation and from using resources better, and where knowledge will be the key input. He called this common agenda the EU2020 strategy (45).
Při přípravě formálního návrhu pro hlavy států a předsedy vlád EU na jejich zasedání na jaře 2010 zahájila Komise v listopadu veřejnou konzultaci s cílem shromáždit širokou škálu podnětů k širším politickým úvahám o strategii.
In preparation for a formal proposal to the EU’s Heads of State or Government at their spring 2010 meeting, the Commission launched a public consultation in November, to gather a wide range of suggestions on broad policy considerations for the strategy.
UDRŽOVÁNÍ ROVNOVÁHY
KEEPING A BALANCE
Strategickým cílem plánu evropské hospodářské obnovy byla příprava na opětovný růst.
The strategic objective of the European economic recovery plan was to prepare for a return to growth.
Smyslem bylo, aby se EU nacházela v nejlepší možné pozici v době, kdy krize odezní: aby byla konkurenceschopnou ekonomikou v souladu s potřebami budoucnosti.
The aim was to put the EU in the best possible position for when the crisis recedes: a competitive economy in tune with the needs of the future.
Bylo tudíž zásadní zajistit, aby přijímaná početná krátkodobá opatření na podporu zaměstnanosti, podnikání a finančního sektoru byla v souladu s dlouhodobějšími cíli EU.
It was therefore vital to ensure that the many short-term actions taken to support employment, enterprise and the financial sector were consistent with the EU’s longerterm aims.
Komise navrhla přísnější požadavky na kapitál, kterým musí banky disponovat, aby kryly rizika svých úvěrových operací.
The Commission proposed more stringent requirements on the capital banks must hold to cover the risks of their lending operations.
Tato strategie přípravy na budoucí růst byla společným prvkem mnoha iniciativ a opatření přijatých na úrovni členských států a EU v reakci na hospodářskou krizi.
This strategy of preparing for future growth was a common thread running through many of the initiatives and actions taken at Member State and EU level in response to the economic crisis.
Byla rovněž posílena ve sdělení „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ přijatém v březnu 2009.
It was also reinforced in the communication on ‘Driving European recovery’ adopted in March 2009.
V průběhu krize byly členské státy zajedno při akceptování potřeby strukturálních reforem jako předpokladu pro udržitelnou budoucnost.
Throughout the crisis, the Member States remained united in accepting the need for structural reforms as the precondition for a sustainable future.
K zapracování tohoto přístupu zaměřeného na budoucnost do iniciativ krizového řízení vydala EU v lednu 2009 doporučení pro jednotlivé země ke strukturálním reformám požadovaným Lisabonskou strategií (46), přizpůso- bená plánu evropské hospodářské obnovy.
To embed this forward-looking approach in the crisis-management initiatives, in January 2009 the EU issued country-specific recommendations on the structural
Zahrnovala otázky, jako jsou náklady na pracovní sílu, hospodářská soutěž na trzích s energiemi a snižování administrativní zátěže pro podniky.
), tailored to the European economic recovery plan. They covered issues such as labour costs, competition in energy markets and reducing administrative burdens on businesses.
Byla zacílena na udržení a zlepšení konkurenceschopnosti ekonomik členských států, aby byla maximálním přínosem, až nastane oživení.
They were aimed at maintaining and improving the competitiveness of the Member State economies to permit maximum benefit as recovery gets under way.
HRA PODLE PRAVIDEL
PLAY BY THE RULES
Opatření byla přijímána tak, aby zachovala nejlepší možnou rovnováhu mezi konfliktními cíli.
Actions have been taken in a way that maintains the best possible balance between competing objectives.
Bylo zásadní posílit oživení podnikání, ale opatření rovněž dbala na zachování pracovních míst a zajištění souladu s pravidly jednotného trhu a hospodářské soutěže, na nichž spočívá dlouhodobá prosperita.
It was vital to boost business recovery, but measures also paid attention to preserving jobs and ensuring compliance with the single market and competition rules that longerterm prosperity relies on.
Dodržování základních pravidel hospodářské a měnové unie (HMU) bylo důležité, ale zároveň mohla být využita pružnost, která je HMU vlastní.
It was essential that the fundamental rules of EMU were respected, but at the same time that its inbuilt flexibilities could be deployed.
„Evropská solidarita není myslitelná bez národní odpovědnosti.
‘European solidarity is unthinkable without national responsibility.
Má-li být udržena a posílena důvěra v jednotný trh, musí všechny členské země respektovat jeho pravidla.“ Mirek Topolánek, předseda vlády České republiky a předseda Evropské rady na neformálním summitu vrcholných představitelů EU v březnu.
Mirek Topolánek, Czech Prime Minister and President of the European Council, at the informal summit of EU leaders in March.
Takže zatímco záruky a programy rekapitalizace stabilizovaly banky, EU přísně kontrolovala způsob, jak byly tyto programy uplatňovány.
So while guarantees and recapitalisation programmes were stabilising banks, the EU was strictly controlling the way these programmes were applied.
Vnitrostátní programy záchrany a rekapitalizace nesměly narušit jednotný trh.
National rescue and recapitalisation plans were not allowed to distort the single market.
Pravidla EU v oblasti hospodářské soutěže a státní podpory zajišťovala životaschopná řešení, která nebyla diskriminační vůči zdravým institucím či členským státům.
The EU’s competition and state aid rules guaranteed viable solutions that did not discriminate against healthy institutions or between Member States.
Nadměrné schodky, které vznikly u většiny členských států, musí být napraveny, ovšem rozhodným a promyšleným způsobem, v souladu s revidovaným Paktem o stabilitě a růstu a při zohlednění okolností podle jednotlivých členských států.
The excessive deficits that most Member States incurred must be corrected, but in a determined and intelligent way, in line with the revised Stability and Growth Pact, and taking account of the circumstances of each Member State.
EU zajistila, aby opatření členských států v reakci na recesi byla časově omezená a na absolutní minimum snížila jakákoli rizika narušení obchodu a hospodářské soutěže.
The EU ensured that Member States’ measures in response to the recession were time-limited, and reduced to the absolute minimum any risks of distortion to trade and competition.
Záměrem většiny schválených národních režimů bylo usnadnit přístup k úvěrům pro podniky, a překonat tak systémové problémy, jimž čelí bankovní sektor.
The majority of the national schemes approved were intended to facilitate access to credit for businesses, so as to counter the systemic difficulties faced by the banking sector.
Plán obnovy byl navržen tak, aby celková reakce současně odpovídala odlišné ekonomické realitě v členských státech.
The recovery plan was designed to match a comprehensive response with simultaneous respect for the different economic circumstances across Member States.
Plán uznal konkrétní hospodářskou situaci každé země a různou schopnost nápravných opatření, trval však na koordinaci k dosažení nejlepších výsledků a předejití nežádoucích efektů přelévání, díky nimž by byl jeden členský stát zvýhodněn oproti jinému.
It recognised each country’s specific economic situation, and the varying capacity for remedial action, but insisted on coordination to achieve the best results and to avoid unwanted spillover effects which would favour one Member State over another.
Ačkoli se tedy vnitrostátní opatření na podporu poptávky mohla lišit, musela být zaměřena na okamžitý výsledek, mít dočasnou povahu, doplňovat ostatní investiční priority v oblasti infrastruktury, hospodářské soutěže, menších firem, odborné přípravy a zaměstnanosti.
So although national measures to support demand could vary, they had to be directed at immediate results, and be temporary in nature, complementing other investment priorities in infrastructure, competitiveness, smaller firms, training and employment.
Pakt o stabilitě a růstu byl dostatečně pružný při realizaci protikrizových opatření, stále však poskytoval rámec pro konsolidační strategie pro budoucnost.
The Stability and Growth Pact was sufficiently flexible to implement the anticrisis measures, but still provided a framework for consolidation strategies for the future.
Fiskální stimuly a jiná podpůrná opatření mohou zvýšit schodek a dluh, měla by však být považována za dočasná ve smyslu Paktu.
Fiscal boosts and other support measures might increase deficits and debt, but these should be considered as temporary under the pact.
S nástupem oživení by ekonomiky členských států měly sledovat realistické cíle vedoucí k návratu ke stabilitě.
As recovery arrived, Member States’ economies should pursue realistic targets to return to stability.
V mezidobí lhůty stanovené pro odstranění nadměrného schodku zohlednily faktory týkající se národních ekonomik a jejich rozdílný prostor pro fiskální manévrování.
Meanwhile, deadlines set for the correction of excessive deficits took into account the factors in national economies and their different room for fiscal manoeuvre.
Delikátní stav veřejných financí v členských státech se nevyhnutelně stal předmětem obav na úrovni členských států i EU.
The delicate state of public finances in the Member States inevitably became a matter of concern at national and EU levels.
Do roku 2010 dosáhne masivní podpora poskytovaná evropské ekonomice členskými státy a orgány EU přibližně 5 % HDP.
By 2010, the massive boost that the Member States and the EU institutions are giving Europe’s economy will reach around 5% of GDP.
Tato injekce likvidity se ukazuje jako velice účinná při podpoře důvěry v trhy, ovšem za cenu zhoršování schodků veřejných financí a dluhu.
This liquidity injection is proving very effective at supporting the confidence in markets, but it comes at the cost of aggravating government deficits and debt.
K zajištění dlouhodobější rovnováhy zachovala Komise svůj dohled nad programy stability členských států a upozornila na nadměrné schodky rozpočtu ve všech případech, kdy na ně narazila.
To assure longerterm equilibrium, the Commission maintained its vigilance over Member States’ stability programmes, highlighting excessive budget deficits wherever it identified them.
Od počátku krize EU na mezinárodní úrovni systematicky obhajovala lepší regulaci.
From the start of the crisis, the EU consistently argued at international level for better regulation.
Společné úsilí, které EU vyvíjela v rámci G20 i G8, jí dalo odrazový můstek k tomu, aby napomohla utvářet rozhodnutí na celosvětové úrovni; měla rovněž vliv při jednáních o reorganizaci finanční regulace ve světovém měřítku.
The concerted efforts made by the EU in the G20 as well as in the G8 gave it a springboard to help shape decisions at the global level, and it was also influential in discussions on revamping financial regulation at world level.
Vliv EU byl zjevný v prohlášení vrcholných světových představitelů z dubnového zasedání G20 v Londýně ohledně zřízení Rady pro finanční stabilitu, která nyní zahrnuje zástupce Evropské komise, Španělska, Nizozemska a všech zemí G20, s cílem spolupracovat s Mezinárodním měnovým fondem na poskytování včasných varování týkajících se makroekonomických a finančních rizik.
The EU influence was apparent in the declaration from the G20 meeting of world leaders in London in April, on setting up a new Financial Stability Board, which now includes representatives from the European Commission, Spain, the Netherlands and all the G20 countries, to cooperate with the International Monetary Fund to provide early warning of macroeconomic and financial risks.