natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Za výchozí bod formulace takovéto řádné politické reakce lze považovat platformu pro dialog.
A dialogue platform can be thought of as a starting point for negotiating this proper policy response.
Může být místem prvního styku pro překonání nedorozumění a nedůvěry.
It can be a point of first contact for overcoming misunderstanding and mistrust.
Platforma podněcuje hovory o konkrétních problémech, neboť slouží jako občanský prostor pro otevřenou a zdvořilou výměnu názorů.
It initiates conversation on a specific problem by providing a civic space for an open and respectful exchange of views.
Podle toho, co je příčinou nedorozumění a nedůvěry, může tato výměna probíhat mezi přistěhovalci, se spolurezidenty a s vládou.
Depending on where the lack of understanding and trust lies, this exchange can take place among immigrants, with fellow residents, and with government.
Účastníci se od sebe navzájem učí.
Participants engage in a process of mutual learning.
Integrují odlišné pohledy do společného porozumění určitému problému, rozvíjejí základní důvěru a hledají společná východiska, aby problém vyřešili společnými silami.
They integrate their different perspectives into a shared understanding of the problem, develop basic trust, and find common ground for working together to solve it.
Platforma pro dialog je občanským prostorem, v němž může začít otevřená a zdvořilá výměna názorů mezi přistěhovalci, se spolurezidenty nebo s vládou.
A dialogue platform is a civic space in which to begin an open and respectful exchange of views among immigrants, with fellow residents, or with government.
Cílem je, aby účastníci v souvislosti s konkrétním problémem rozvíjeli sdílené porozumění a důvěru a hledali společná východiska, na jejichž základě budou moci problém vyřešit společnými silami.
The objective is for participants to develop shared understanding and trust on a specific problem and find common ground for working together to solve it.
Plánované výstupy a dopad platformy pro dialog
Intended outcomes and impact of a dialogue platform
Úspěšné platformy pro dialog přispívají ke tvorbě pracovních vztahů mezi účastníky, rozvíjejí společné veřejné činnosti, partnerství a nové probíhající mechanismy pro konzultace.
Successful dialogue platforms lead to the formation of working relationships between the participants developing joint public activities, partnerships, and new ongoing consultation mechanisms.
Tyto navazující činnosti vytvářejí nový prostor pro úspěšnou interakci, tentokrát s širší veřejností.
This follow-up provides new spaces for meaningful interaction, this time with a broader public.
Ve střednědobém výhledu podporují nové a silnější sociální sítě a sítě sdružení a vládní konzultace.
In the medium-term, it nurtures new and stronger social and associational networks and government consultation.
Partneři tvoří nové organizace či začleňují spolupráci mezi hlavní činnosti své organizace.
The partners form a new organisation, or mainstream cooperation into their organisation’s core business.
V každém případě by tato spolupráce měla probíhat samostatně, aniž by musela být podporována platformou pro dialog.
In either case, this cooperation should stand on its own without the need for the support of a dialogue platform.
V dlouhodobém výhledu může proces podnícený platformou pro dialog snížit sociální odstup a vzájemně posílit sociální kapitál a prosperitu všech rezidentů.
In the long-term, the process instigated by a dialogue platform can reduce social distance and mutually reinforce all residents’ social capital and well-being.
Může pomoci ke spojování a výměně identit na úrovni městských čtvrtí, měst, snad i na úrovni regionální, vnitrostátní či evropské.
It can help bring together and change identities at the neighbourhood, city, and perhaps even regional, national, or European level.
Vedoucí politické osobnosti a vedoucí osobnosti občanské společnosti mohou tyto občanské prostory využívat k tomu, aby rozmanitost začlenily do silnějšího, rozsáhleji sdíleného pocitu totožnosti a aby rozvíjely otevřenější jazyk pro diskuse o společných problémech.
Political and civil society leaders can use these civic spaces to integrate diversity into a stronger, more widely shared sense of identity and to develop a more inclusive language to discuss common problems.
Přistěhovalectví může v rámci domácí i zahraniční politiky podněcovat otázky týkající se hodnot, které jsou pro stále více rozmanitou Evropu společné.
Immigration can raise questions in domestic and foreign politics as to the values that an increasingly diverse Europe have in common.
Na tyto otázky EU reaguje svým mottem „jednota v rozmanitosti“, které je v preambuli Smlouvy o EU definováno jako „(přání) prohloubit solidaritu mezi svými národy při respektování jejich historie, kulturya tradic“.
The EU responds to this with its motto, “unity in diversity,” defined in the preamble of the Treaty of the EU as “desiring to deepen the solidarity between their peoples while respecting their history, their culture and their traditions.”
Bílá kniha Rady Evropy o mezikulturním dialogu tuto myšlenku rozvíjí a činí z ní myšlenku stejně významnou jak z hlediska integrace přistěhovalců, tak z hlediska evropské integrace: „Neexistence dialogu nezohledňuje ponaučení vyplývající z evropského kulturního a politického dědictví.
The Council of Europe’s White Paper on Intercultural Dialogue picks up this idea and makes it as relevant for immigrant integration as it is for European integration ; “An absence of dialogue does not take account of the lessons of Europe’s cultural and political heritage.
Dějiny Evropy byly pokojné a produktivní, kdykoli převládala skutečná vůle hovořit se sousedy a spolupracovat bez ohledu na dělicí linie... Jedině dialog lidem umožňuje, aby žili v jednotě a zároveň v rozmanitosti.“
European history has been peaceful and productive whenever a real determination prevailed to speak to our neighbour and to cooperate across dividing lines… Only dialogue allows people to live in unity in diversity.”
Více myšlenek a příkladů mezikulturního dialogu a postupů v rámci platforem lze nalézt v těchto dokumentech::
More ideas and examples of intercultural dialogue and platform practices can be found in :
Činnosti v rámci Evropského roku mezikulturního dialogu 2008: www.interculturaldialogue2008.eu
The activities of the 2008 European Year of Intercultural Dialogue : www.interculturaldialogue2008.eu
White Paper on Intercultural Dialogue: Living Together as Equals in Dignity (bílá knihao mezikulturním dialogu: důstojné soužití v rovnoprávném postavení), připravený Radou Evropy: www.coe.int/t/dg4/intercultural/default_en.asp
White Paper on Intercultural Dialogue : Living Together as Equals in Dignity prepared by the Council of Europe : www.coe.int/t/dg4/intercultural/default_en.asp
Právní rámec jakožto činitel usnadňující dialog
The legal framework as facilitator of dialogue
Platformu pro dialog lze umístit do konkrétního kontextu: na pracoviště, do školy, do odvětví kultury, veřejných služeb, do náboženského života, do vztahů v městské čtvrti, do zahraničních vztahů atd.
A dialogue platform can be situated in a particular context : in the workplace, school, cultural realm, public services, religious life, neighbourhood relations, foreign affairs, and so on.
Každý z těchto kontextů disponuje vlastními příležitostmi pro výměnu názorů a společné rozhodování.
Each has its own opportunities for exchanging views and making decisions together.
Tvůrci politiky by měli zaručit, že občané a státní
Policy-makers should ensure that citizens and third-country nationals have similar opportunities for participation in these contexts. Depending on the available
V závislosti na dostupných politikách v oblasti politické účasti sem patří právo zakládat sdružení, politické strany či pracovní subjekty, čerpat finanční prostředky na rozvoj kapacit, právo volit ve volbách nebo být průběžně konzultován vládou.
Dialogue Platforms policies for political participation, this includes the right to form associations, political parties, or work-related bodies, receive capacity-building funding, vote in elections, or be consulted on an ongoing basis by government.
Tyto politiky umožňují různým voleným zástupcům a jiným subjektům, aby se spojovalia následně se účastnili platforem.
These policies allow for different elected representatives and other actors to emerge, who will then participate in platforms.
Přítomnost takovéto občanské komunity lze považovat za infrastrukturu, která v dané společnosti umožňuje platformy pro dialog.
The presence of this civic community can be thought of as the infrastructure that makes dialogue platforms possible in a given society.
V roce 2006 přijalo české ministerstvo vnitra otevřenější výklad zákona č. 83/1990 Sb., aby mohla být sdružení zakládána všemi fyzickými osobami – nikoli pouze občany.
In 2006, the Czech Ministry of the Interior adopted a more inclusive interpretation of Act 83/1990 so that any physical person—not just citizens—can form an association.
Předtím mohli cizí státní příslušníci zakládat sdružení pouze v případě, že se sdružení zúčastnili alespoň tři čeští státní příslušníci.Španělský ústavní soud ve svém rozhodnutí č. 236/2007 uvedl, že existují určitá základní práva, která náležejí všem bez ohledu na administrativní postavení, a mezi tato práva patří právo sdružování se, právo na sloučení, demonstrace a vzdělání.Rakouský zákon o komoře práce a zákon o institucionálním uspořádání na pracovištiz roku 2006 přiznaly všem pracovníkům, kteří jsou státními příslušníky třetích zemí, právo kandidovat ve volbách jako mluvčí odborů (členové odborů, kteří zastupují své spolupracovníky při jednání s vedením) a jako zástupci komory práce (platforma zastupující všechny soukromé zaměstnavatele).
Before, non-nationals could only do so if they involved at least three Czech nationals.In Spain, the Constitutional Court stated in its decision Nr. 236/2007 that there are certain fundamental rights which pertain to every person, regardless of administrative status, among which are the rights to association, reunion, demonstration and education.In Austria, the 2006 Act on the Chamber of Labour and the Act of Institutional Settings at the Workplace extended to all third-country national workers the right to stand for elections as shop-stewards (a union member who represents their co-workers in dealings with management) and as delegates to the Chamber of Labour (a platform representing all private employees).
Národní programy Evropského fondu pro integraci státních příslušníků třetích zemí lze využít k financování rozvoje vnitrostátních, regionálních a místních poradních subjektůa programů rozvoje schopností státních příslušníků třetích zemí a jejich sdružení účastnit se demokratického procesu.
The national programmes of the European Fund for the Integration of Third-Country Nationals can be used to fund the development of national, regional, and local consultative bodies and capacity-building programmes for third-country nationals and their associations to participate in the democratic process.
Vnitrostátní či místní orgány, které prokázaly, že jsou otevřené strukturálním průběžným konzultacím a prohlubují důvěru a porozumění, mohou tyto dovednosti využít k tomu, aby moderovaly nové platformy pro dialog a pokročily k citlivějším tématům.
A national or local authority who has demonstrated openness to structural, ongoing consultation and built up trust and understanding can use these skills to moderate a new dialogue platform and progress on to more sensitive topics.
Odstraněním překážek v právním rámci, které přistěhovalcům brání v občanské účasti, vznikají příležitosti pro rozvoj občanské společnosti a poradních subjektů, z nichž se později stávají klíčoví účastníci platformy pro dialog.
Removing barriers in the legal framework to immigrant civic participation creates opportunities for the development of civil society and consultative bodies, who will later be key participants in a dialogue platform.
Dánská rada pro etnické menšiny je vnitrostátní poradní subjekt, který se skládá z rad pro integraci, jejichž zástupci jsou voleni na místní úrovni.
The Council for Ethnic Minorities in Denmark is the national consultative body, composed of locally elected integration councils.
Když bylo při televizním šetření zjištěno, že místní rady jsou svými členy hodnoceny jako neuspokojivé a místními politiky jako málo důvěryhodné, rada pro etnické menšiny využila stávající strukturu, aby pěti regionálním platformám pro dialog pomohla zjistit, jak nejlépe by měl být dialog v budoucnosti veden.
When a TV investigation found that local councils received low satisfaction ratings from its members and little trust from local politicians, the Council used its existing structure to facilitate five regional dialogue platforms on how best to conduct dialogue in the future.
Členové místních rad byli klíčovými usnadňujícími činiteli, kteří byli schopni mobilizovat transetnické sítě a zapojit do procesu účastníky z řad obcí a sdělovacích prostředků.
The local council members acted as key facilitators who could mobilise trans-ethnic networks and bring in municipality and media participants.
Fórum pro menšiny, Minderheden Forum, je nezávislou zastřešující organizací 15 federací spojujících více než 1 000 místních organizací migrujících osob ve Flandrech a Bruselu.
The Minderheden Forum is an independent umbrella organisation of 15 federations of over 1,000 local migrant organisations in Flanders and Brussels.
Finanční prostředky a oficiální uznání ze strany vlámské komunity dodávají fóru schopnost externě se účastnit nových vládních dialogů a určovat program.
Its funding and official recognition from the Flemish community gives the Forum the capacity to participate externally in new government dialogues and set the agenda.
Interně pořádá pro své členy pracovní skupiny a platformy.
Internally, it hosts working groups and platforms for its members.
Vláda má „rychlý přístup“ k různým menšinovým skupinám, aniž by se vystavovala riziku, že jednu z nich vybere jako „libovolného mluvčího“.
Government has a “short-cut” to various minority groups without running the risk of selecting one as the “arbitrary spokesmen.”
Členové mohou prostřednictvím fóra vyjadřovat své názory a využívat jeho strukturuk rozvoji schopností své organizace.
Members can speak up through the Forum and use its structures to build their organisation’s capacity.
Důraz na konkrétní problém na základě potřeb komunity
Focus on a specific problem based on a community’s needs
Platformy by se měly vyhýbat tomu, aby oblast jejich působnosti byla příliš širokáa vztahovala se na celou koncepci integrace, a místo toho by se měly soustředit na konkrétní potřeby a otázky, např. na zdravotnictví, zaměstnanost, vzdělání, obtěžování atd.
Platforms should avoid a broad scope covering the entire concept of integration and, instead, opt for a focus on specific needs and issues, for instance on health, employment, education, harassment, and so on.
Platforma vycházející z potřeb je založena na problémech, které jsou pro konkrétní oblast – a to jak pro přistěhovalce, tak původní obyvatelstvo – nejvýznamnější.
A needs-based platform is based on the problems that are most relevant for a specific area—immigrants and natives alike.
Díky opětovnému důrazu na potřeby a otázky jakožto na společný referenční bod je možné se vyhnout někdy zbytečnému rozlišování, např. podle různých komunit.
Refocusing on needs and issues as the common point of reference can steer clear of sometimes unnecessary distinctions made on the basis, for instance, of different communities.
Pro úspěšnost platforem vycházejících z potřeb, které se soustředí na konkrétní integrační problematiku, má zásadní význam schopnost naslouchat hostitelským komunitám a komunitám migrujících osob.
Critical to the success of a needs-based platform on a specific integration issue is listening to the host and migrant communities.
Naslouchání je důležité nejen ve fázi koncipování, ale v průběhu celého provádění.
Listening takes place not only in the design phase but throughout its implementation.
Je tudíž zapotřebí vyčlenit značnou dobu na konzultace, reakci a zpětnou vazbu.
This requires a significant and dedicated period of time for consultation, response, and feedback.
Potřebnost platformy je posouzena tak, že je dotčená komunita požádána, aby označila své klíčové problémy; že je této komunitě položen dotaz, zda se domnívá, že o jejím problému vědí i jiní, a zda tato komunita jiným lidem důvěřuje natolik, aby s nimi při řešení daného problému spolupracovala.
The need for a platform is assessed by asking the affected community to identify their key problems ; whether they think others know of their problem ; and whether they trust others to cooperate with them to solve it.
Fórum pro uprchlíky a migrující osoby (The Refugee & Migrant Forum) v Manchesteru se snaží zlepšit postavení uprchlíků a žadatelů o azyl a umožnit jim, aby vyjádřili své konkrétní potřeby a ambice, aby bylo možné tyto informace zohlednit v rozhodovacím procesu na místní i národní úrovni. Fórum v Manchesteru prohlubuje respekt a spolupráci mezi uprchlíky a migrujícími osobami a slouží jako prostor pro sdílení dovedností, informacía zdrojů. Fórum bylo spuštěno v roce 2006 na základě Charty pro uprchlíky v Manchesteru, deklarace práv a povinností, která byla sepsána uprchlíky a žadateli o azyl a potvrzena 100 tvůrci politiky a osobami utvářejícími veřejné mínění v Manchesteru včetně městské rady. www.mrsn.org.uk/forum
The Refugee & Migrant Forum Manchester seeks to empower refugees and asylum seekers to express their specific needs and aspirations to inform local and national decision-making. It builds respect and cooperation among Manchester’s refugee and migrant population and provides a space for sharing skills, information, and resources. The Forum was launched in 2006 on the basis of the Refugee Charter for Manchester, a statement of rights and responsibilities written by refugees and asylum seekers and endorsed by 100 policy and opinion-makers in Manchester, including the City Council. www.mrsn.org.uk/forum
Z konzultací předcházejících zřízení platformy vyplývá, jaké hlavní otázky jsou příčinou rozdílů v názorech a podezření, které maří spolupráci v komunitě.
A process of consultation prior to the establishment of a platform reveals what key issues are creating the differences of opinion and suspicion which are frustrating community cooperation.
Patří sem dosah transetnických sítí, úloha nezávislých usnadňujících činitelů a využívání nových technologiík podpoře dialogu probíhajícího mimo platformu.
This involves outreach to trans-ethnic networks, roles for independent facilitators, and linking up with new technologies to support ongoing dialogue outside the platform.
„Rámcový program pro nové sousedy“ je barcelonská městská platforma poskytovatelů služeb, veřejných orgánů a nevládních organizací, jejímž cílem je usnadnit slučování rodin.
The ‘New Neighbours Framework Programme’ is a Barcelona municipal platform of service providers, public authorities, and NGOs working on facilitating family reunion.
Ve fázi plánování byly určeny konkrétní potřeby a důraz platformy byl přizpůsoben pomocí telefonického průzkumu vedeného se stávajícími žadateli o sloučení rodiny, prostřednictvím specializovaných setkání s minulými žadateli a jejich rodinami a setkání s úřadem pro zápis do škol, která byla zaměřena na obtíže, jimž přistěhovalci čelí v systému vzdělávání.
The planning phase identified the specific needs and tailored the platform’s focus through a telephone survey with current family reunion applicants, focus groups with past applicants and their families, and meetings with the School Enrolment Office on the difficulties encountered in the educational system.
V rámci projektu programu INTI s názvem „Integrační výměna“ („Integration Exchange“) vedený sítí Quartiers en Crise—European Regeneration Areas Network (Čtvrtě v krizi – evropská síť pro obnovu oblastí) bylo zřízeno osm místních akčních skupin tvořených místními zúčastněnými stranami a vícejazyčné internetové platformy, jejichž účelem je shromáždit místní a regionální odborné znalosti pro nadnárodní odborné posudky zabývající se prováděním a povědomím o společných základních zásadách na místní úrovni.
The INTI project ‘Integration Exchange’ led by Quartiers en Crise—European Regeneration Areas Network established eight Local Action Groups of local stakeholders and multilingual online platforms to gather local and regional expertise for transnational peer reviews about local implementation and awareness of the Common Basic Principles.
Vzájemné učení se a výměna ve skupinách rozvíjejí kapacitu a pracovní vztahy mezi zúčastněnými veřejnými agenturami, komunitními organizacemi, místními organizacemi bojujícími proti diskriminaci, zaměstnavateli, odbory a výzkumnými pracovníky.
Mutual learning and exchange within the Groups would build capacity and working relationships between the participating public agencies, community-based organisations, local anti-discrimination organisations, employers, trade unions, and researchers.
Potřeby by měly být vysvětleny pomocí srozumitelných pojmů, které mohou získat širokou podporu všech stran.
Needs should be explained in easily understood terms that have the potential to garner broad support from all parties.
Je možné nalézt společná východiska, je-li problematika vymezena jako boj proti sociálnímu vyloučení různých menšinových skupin či jako snaha zlepšit pracovní podmínky či vztahy mezi rodiči a učiteli.
Common ground is easier to find when issues are framed in terms of combating social exclusion for various minority groups, or improving working conditions or parent-teacher relationships.
Potřeby by rovněž měly být přizpůsobeny, aby vyhovovaly měnícím se praktickým okolnostem, čímž se zvýší otevřenost stávajícího způsobu politického myšlení.
Needs should also be adapted to fit changing circumstances on the ground, which allows for openings in the current political way of thinking.
Jakmile je určen důraz platformy, účastníci budou moci snadněji nalézt společné východisko, bude-li problém vymezen pomocí otevřených pojmů, které platí pro všechny rezidenty.
Once a platform’s focus is decided, it will be easier for its participants to find common ground if the problem has been framed in inclusive terms that apply to all residents.
Pokud jde o to, kdo by měl být členem platformy pro dialog, mohou organizátoři uplatnit buď demokratický přístup a zvolit „zástupce“, nebo se mohou uchýlit k přístupu, který je více technický, a vybrat „účastníky“.
On the question of who should be the members of a dialogue platform, conveners can either use a democratic approach for electing “representatives” or a more technical approach for selecting “participants.”
Výzva spočívá ve výběru vhodné metody pro danou problematiku, kterou by zúčastněné strany považovaly za důvěryhodnou a která by zohledňovala asymetrickou mocenskou dynamiku mezi státními orgány, státními příslušníky a cizími státními příslušníky – zejména čerstvými přistěhovalci – s omezenými politickými možnostmi.
The challenge is choosing the method that is appropriate for the issue at hand, credible in the eyes of the interested parties, and mindful of the asymmetric power dynamics between state authorities, nationals, and non-nationals with limited political opportunities—especially newcomers.
Platformu pro dialog lze učinit reprezentativní prostřednictvím demokratického procesu.
The way to make a dialogue platform representative is through a democratic process.
Tento postup je rovněž uplatňován u úředních poradních subjektů.
This is a procedure that is also followed with the official consultative bodies.
Místní poradní subjekty v zemích, jako je Rakousko, Dánsko, Německo, Lucembursko, Portugalsko a Švédsko, které se tímto doporučením řídí, mohou prohlásit, že jejich členové jsou zástupci státních příslušníků třetích zemí, kteří žijí v jejich zemi, a to v celé jejich rozmanitosti.
The local consultative bodies in countries like Austria, Denmark, Germany, Luxembourg, Portugal, and Sweden that follow this recommendation can claim that their members are representatives of its third-country national population, in all its diversity.