natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S rozířením se navýil počet členských států s velmi nízkou porodností.Země EUuplatňující politiku vstřícnou vůči rodinám dosahují vyí úrovně porodnosti i účasti ženna trhu práce.
With enlargement the number of Member States with very low fertility rates has increased. EU countries with family-friendly policies have higher rates of fertility and female participation in the labour market.
Za posledních deset let se migrační toky v nových členských státech střední a východní Evropy podstatně změnily.Ve větině těchto zemí se toky migrantů postupně staly méněsměřujícími ven než dovnitř.Ačkoli je tedy čistá migrace relativně malá, postupem času se vevětině nových členských zemí stala pozitivní.
In 200210, positive net migration was observed in Hungary (0.13%), Czech Republic (0.12%), Slovenia (0.11%), Slovakia (0.02%) and Estonia (0.01%), whereas negative migration only existed in Poland (-0.03%), Lithuania (-0.06%) and Latvia (-0.08%). The inflows are mainly from eastern European countries (such as the Ukraine, Belarus, Russia and south-eastern European countries).
Socioekonomické trendy,životní podmínky a rozvoj lidského kapitálu
Socio-economic trends, living conditions and human capital development
Za poslední desetiletí byla větina z 15 zemí EU svědkem rovnoměrného nárůstuzaměstnanosti,HDP na hlavu i soudružnosti,…
With enlargement to 25 Member States income disparities across the Union have widened considerably.
Socioekonomické zkuenosti zemí EU-15 byly od roku 1995 spíe pozitivní a vyznačovaly serovnoměrným zvyováním zaměstnanosti i reálných příjmů a snižování nerovností.
Of the new Member States, only Cyprus has a GDP per capita above 75% of the EU-25 average.
Jak členské státy s HDP na hlavu pod průměrem EU-15 dále zlepovaly svou relativní pozici,zaznamenala Unie výrazný pokrok ve snižování rozdílů nejen mezi svými členy, ale i meziregiony v těchto zemích.Nejmarkantnějím příkladem bylo Irsko, jehož HDP na hlavu v roce2002 dosáhlo přibližně 125 % průměrné hodnoty EU oproti pouhým 80 % na počátku 90.let20.století.
At the regional level, this means that the GDP per capita for the 10% of the population living in the most prosperous regions of EU-25 is currently 4.5 times higher than the GDP per capita for the 10% living in the least prosperous regions.
...ale ve větině nových členských států řada očekávaných zlepení plynoucích z nedávných změn teprve musí být plně realizována.
Over the last decade most of EU-15 countries have seen steady gains in employment, GDP per capita and cohesion …
HDP na hlavu ve standardech kupní síly 2002 (EU-15 = 100)
GDP per capita in Purchasing Power Standards 2002 (EU15=100)
V rozířené Unii budou rozdíly v HDP mezi regiony a členskými státy větí…
As a result, enlargement will recast the issue of social cohesion in the Union.
Rozdíly v socioekonomické situaci mezi zeměmi EU-15 a novými členskými státy jsou
In the enlarged Union disparities in income between regions and Member States will be larger…
11.Zatímco mezery HDP mezi zeměmi zejména výrazné v oblasti sociální soudružnosti
Differences between the socio-economic situations of the EU-15 countries and the new
Zdroj:Strukturální ukazatele Eurostatu, databáze NewCronos.
Member States are particularly pronounced in the area of social cohesion11
11 Evropská komise:Third Cohesion Report 2004, COM/2004/107.Viz také Komparativní výzkumné projekty financované jako součást Rámcových výzkumných programů – http://www.cordis.lu/citizens/home.html.
11 European Commission: Third Cohesion Report 2004, COM/2004/107. Also see Comparative Research Projects funded within the Framework Research Programmes – http://www.cordis.lu/citizens/home.html
...a ačkoli relativní míra rizika chudoby je v nových členských státech poměrně nízká,…
Employment is a major determinant for economic and social inclusion….
… absolutní míra odráží rozdíly HDP v rozířené Unii.
….and although relative levels of risk of poverty in the new Member States tend to be moderate…
Zaměstnanost je hlavním determinantem ekonomického a sociálního začlenění...
Regional employment rates continue to present a north-south divide with important implications for the social situation.
v regionech jižní Evropy, patrná také na východě
rates prevailing in many regions of southern Europe, will also be seen in the east
Míra zaměstnanosti (iroký sloupec) a nezaměstnanosti(úzký sloupec) (2002)
Employment (wide column) (narrow column) rates (2002)
Míra rizika chudoby po sociálních transferech (mezní bod:60 % národního mediánového vyrovnaného disponibilního příjmu)Míra rizika chudoby před sociálními transfery (důchody jsou zahrnuty do sociálních transferů)
With average GDP per capita more than five times higher in the richest EU-15 country (Luxembourg) than in the poorest of the new Member States (Latvia), and net earnings showing a similar disparity, it is clear that the poverty threshold as defined above will result in very different overall living standards.
Zdroj:Strukturální ukazatele Eurostatu, databáze NewCronos
Source: Eurostat Structural Indicators, NewCronos Database
… a ilustruje,jak životní úroveň závisí na růstu zaměstnanosti v EU-25,...
…which again depends on human capital investment through education…
… která opět závisí na investicích do lidského kapitálu prostřednictvím vzdělání…
Disparities across age groups in the EU also exist when looking at data on lifelong learning and familiarity with ICT.
Pracovní příležitosti úzce souvisejí s dosaženým vzděláním, které je podstatnou složkou„lidského kapitálu“ a vyznačuje se dvěma důležitými aspekty:
at the individual level it is closely related to socio-economic status and is one of the prime variables determining our living standards - i.e. a higher propensity for gainful employment, social inclusion, healthy life, etc.
Procento v jednotlivých věkových skupinách bez vyího sekundárníhovzdělání 2002 na individuální úrovni úzce souvisí se socioekonomickým postavením a je jednou z primárních veličin určujících nai životní úroveň – tj.vyí sklony k výnosnému zaměstnání, sociálnímu začlenění, zdravému životu atd.
Percentage in each age group without upper secondary education, 2002
• na společenské úrovni (podniky a instituce) je spojena s produktivitou, inovací,hospodářským růstem a sociální soudružností.
Thus an extra year of schooling may, according to recent studies, add another 6.2% to aggregate productivity15. But it is also important to assure that investment in education and training
… a předkládá otázku rozdílnosti vzdělání a celoživotního vzdělávání.
In Europe there is a relatively short supply of “newly-skilled” entrants to the labour market but a relatively large stock of workers with lower skills and employability.
Poznámka:definice vyího sekundárního vzdělání pro Spojené království dosud nebyla schválena Zdroj: Eurostat – Průzkum evropských pracovních sil
Note: For UK, a definition for upper secondary school completion has still to be agreed Source: Eurostat – European Labour Force Survey
Graf 6 znázorňuje, nakolik se procento lidí s nižím vzděláním s nastupujícími věkovýmikohortami snižuje.Ačkoli zároveň ilustruje potřebu odborného výcviku a zvyování kvalifikace
Importantly, the graph highlights that when it comes to uppersecondary education the new Member States, in particular the CEE countries, outperform most of the EU-15 countries by a wide margin: some 81% of the population aged 25-64 years have completed uppersecondary education in the ten New Member states against 65% in EU-15 countries.
mezi pracovníky středního a starího věku, zejména ve světle demografického stárnutí
15 See A.de la Fuente and A.Cicone: Human capital in a global and knowledge-based economy, part I (May 2002); and part II (assessment at the EU country level) (March 2003).
...a také souvisí s pracovními podmínkami.
Strong variations in household expenditure and consumption patterns exist across the Union…
Téměř 40 % respondentů nedávného průzkumu22 provedeného v nových členských státech
People in Lithuania (45%), Latvia (39%) and Estonia (34%) spend the largest part of their household budget on food and non-alcoholic beverages.
V celé Unii jsou výrazné odchylky výdajů domácností a modelů spotřeby…
Europeans reflects their economic and social
Relativně vysoké náklady na bydlení jsou nedávným fenoménem.V zemích EU-15 dolo v 90.letech minulého století k výraznému posunu ve struktuře výdajů domácností:značný nárůstpodílu vynaloženého na bydlení a odpovídající pokles podílu vynaloženého na potraviny.
The converging diminution of total mortality rates between the EU-15 countries from the late 1960s onwards reflects a similar convergence for various individual disease
Zdravotní stav Evropanů odráží jejich ekonomické a sociální prostředí...
...and all these differences in living conditions across the enlarged Union are reflected in the degree to which citizens are satisfied with their lives...
...a vechny tyto rozdíly životních podmínek v rozířené Unii se odrážejí v rozsahu,v němž jsou občané spokojeni se svým životem,...
Furthermore, demographic trends will increase the prevalence of age related diseases, which will bring further convergence to patterns of morbidity and health care needs across the Union.
Sbíhavý pokles celkové míry úmrtnosti mezi zeměmi EU-15 od konce 60.let minulého století
Citizens from these new Member States are also far less satisfied with their financial and employment situations than citizens of the EU-15 countries.
19 Viz:SIBIS Pocket Book 2002/03.20 SIBIS (Statistical Indicators Benchmarking the Information Society – statistické indikátory pro měření informační společnosti) je projekt v rámci „Programu informační společnosti“ Komise (IST-2000-26275), který probíhal od ledna 2001 do září2003.21 H.Brenner:Social Determinants of Health, TUB (konečná zpráva pro Komisi EU, říjen 2003).22 Evropská nadace pro zlepení životních a pracovních podmínek:Working conditions in the acceding and candidate countries (Dublin 2003).
19 See: SIBIS Pocket Book 2002/03.20 SIBIS (Statistical Indicators Benchmarking the Information Society) is a project in the “Information Society Programme” of the Commission (IST-2000-26275) which was running from January 2001 to September 2003.21 H.Brenner: Social Determinants of Health, TUB (final report to EU Commission October 2003).22 European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions: Working conditions in the acceding and candidate countries (Dublin 2003).
Shrnutí
Summary points
S nárůstem obyvatelstva EU o 20 % při současném zvýení HDP o 4,5 % dochází k zvětení národních a regionálních rozdílů, a náročný úkol podpory sociální soudružnostitak nabývá na významu.
Among EU-15 countries, perceived social exclusion ranges from 7% in Denmark and the Netherlands to 15% in Portugal. Overall the variance in perceptions matches fairly well with the variance in objective indicators: the lower the GDP per capita, the higher the unemployment rate and the higher the prevalence of severe poverty, the higher the level of perceived social exclusion.
V nových členských státech říká více lidí, že se cítí vyloučení, zbyteční a opomíjení, než v 15zemích EU.Největí podíl nalezneme na Slovensku, kde více než čtvrtina obyvatel tvrdí, žepostrádá pocit sounáležitosti.Z nových členských států pouze Slovinsko a Polsko mají nižípodíl respondentů, kteří pociťují sociální vyloučení, než je průměr 12 % v EU.
As the EU population rises by 20%, while its GDP only increases by 4.5%, national and regional income disparities widen and the challenge of promoting social cohesion becomes more important.
Mezi zeměmi EU-15 se pociťované sociální vyloučení pohybuje v rozmezí od 7 % v Dánsku a Nizozemí až po 15 % v Portugalsku.Celkově se proměnlivé vnímání velmi dobře shoduje s proměnlivostí objektivních ukazatelů:nižím HDP na hlavu, vyí mírou nezaměstnanosti a výraznějí převahou značné chudoby, vyí úrovní pociťovaného sociálního vyloučení.
Income in 82 regions of the enlarged Union, accounting for 31% of total population, will be below 75% of the EU-25 average. Two thirds of these people live in the new Member States and represent some 95% of their population.
V porovnání s EU-15 je relativní míra chudoby v nových členských státech spíe umírněná,ačkoli úroveň absolutních příjmů i životní úroveň zůstávají velmi nízké, zejména mezi těminejméně úspěnými.Otázky chudoby, sociálního vyloučení i kvality životních podmínekbudou v rozířené Unii nabývat na významu.
In short, cross country differences within the acceding group are larger than within the group of the EU-15 countries. The same can also be said for differences within countries, i.e. variations in reported life satisfaction within a country is more important in the new Member States than in the countries of EU-15, especially with regards to age, income, occupational class and education.
Zúžení nůžek v oblasti informačních a komunikačních technologií mezi členskými státybude nedílnou součástí politiky sociální soudružnosti.
Narrowing the e-gap between Member States will become an integral part of social cohesion policies.
Rozvoj lidského kapitálu bude v irím slova smyslu klíčem k hospodářskému i sociálnímupokroku.Může podpořit makroekonomickou výkonnost a zlepit příležitosti na trhu práce,životní podmínky i zdravotní stav občanů.
Human capital development in a broad sense will be the key to economic and social progress. It can promote macroeconomic performance and improve labour market opportunities, living conditions and the health status of citizens.
Sociální ochrana a sociální účast
Social protection and social participation
Pozadí důchodových reforem v nových členských státech střední a východní Evropy
Background to pensions reforms in the new Member States of central and eastern Europe
Finanční tlaky přechodu k tržní ekonomice měly závažný dopad na důchodové reformy v nových členských státech střední a východní Evropy.Například masový nadbytek v procesurestrukturalizace bývalých státních podniků nezanechal jinou možnost než předčasný odchoddo důchodu ve velkém měřítku, a to za vysokou cenu pro vládní rozpočet.
Social protection provisions are key instruments for reducing social risks, combating poverty and promoting greater social cohesion. Social and civil dialogue are fundamental for establishing a solid consensus with the aim of promoting growth, creating jobs and addressing social and regional disparities in a strategic manner.
Opatření v rámci sociální ochrany jsou klíčovým nástrojem snižování sociálních rizik, boje s chudobou i podpory větí sociální soudružnosti.Sociální a občanský dialog je zásadní provytvoření solidního konsensu s cílem podpořit růst, vytvářet pracovní místa a oslovovatsociální a regionální odlinosti strategickým způsobem.Tato kapitola se zaměřuje na hlavnírysy politických opatření a přístupů, které nové členské státy do rozířené Unie přinesou, a tov takových oblastech, jako jsou např.důchody, zdravotní péče, sociální začlenění, zdravotnípostižení, pohlaví, antidiskriminace a sociální a občanský dialog.
This chapter takes a look at the main features of the provisions and policy approaches, which the new Member States will bring to the enlarged Union, in areas such as pensions, health care, social inclusion, disability, gender, anti-discrimination and social and civil dialogue.
Zásadním bodem politické agendy v posledním desetiletí byla důchodová reforma.V celérozířené Evropě proběhla řada významných a bezpočet méně významných reforem.
Pension reform has been a major issue on the political agenda across Europe over the last decade. Several major reforms and innumerable minor ones have taken place across the enlarged Union.
Zvažujeme-li rozsah reforem implementovaných během posledního desetiletí, lze desetnových členských států rozdělit do čtyř skupin:
The ten new Member States can be grouped in four clusters when one considers the scope of the reforms implemented over the last decade:
Mohlo by se zdát, že reformy v nových členských státech střední a východní Evropy byly
In the EU-15 countries, changes in pension schemes have primarily come in response to current and prospective ageing.
24.Nicméně bliží etření naznačuje, že dalekosáhlejí povahy než ve větině z 15 zemí EU
Moreover, at least three Member States – Denmark, Italy and Sweden – have implemented fundamental reforms in the 1990s and replaced the old pension system design by a new one23.
Lotysko, Polsko a Estonsko přijaly zásadní reformy svých veřejných důchodů v rámciprvního pilíře a zároveň zavedly druhý pilíř mandatorních, plně financovaných systémů,řízených soupeřícími soukromými penzijními institucemi.
Latvia, Poland and Estonia have adopted fundamental reforms of their public 1st pillar pensions as well as introduced a 2nd pillar of mandatory, fully funded schemes managed by competing private pensions institutes.
Maďarsko a Slovensko zavedly druhý pilíř mandatorních, plně financovaných systémů,řízených soupeřícími soukromými penzijními institucemi a veřejný systém prvníhopilíře úměrně zredukovaly, nicméně jinak tento pilíř ponechaly beze změn.
Hungary and Slovakia have introduced a 2nd pillar of mandatory, fully funded schemes managed by competing, private pensions institutes and reduced their 1st pillar public scheme accordingly but otherwise left this pillar unchanged.
Česká republika provedla reformu svého veřejného systému, ale zdržela se zavedenímandatorního soukromého systému.
The Czech Republic has reformed its public scheme, but refrained from introducing a mandatory private one.
Litva, Slovinsko, Malta a Kypr si prozatím udržely svůj systém PAYG (pay-as-you-go),tedy definovaný systém dávek financovaný z příspěvků na sociální zabezpečení a z obecných daní, avak zásadní reformy svých důchodových systémů se zdržely.
Lithuania, Slovenia, Malta and Cyprus have so far retained their PAYG (pay-as-you-go), defined benefit systems financed from social security contributions and general taxation and abstained from reforming their pension systems in a fundamental way.
Zdravotní stav a výdaje na zdravotnictví dosahují v zemích EU-15 velmi odliné úrovně než v nových členských státech SVE.Statistické údaje nových členských států o očekávané délceživota a míře úmrtnosti v důsledku různých onemocnění společně naznačují, že zdravotní stavobčanů je horí než v zemích EU-15, kde lidé žijí déle a méně často trpí závažnými chorobami.
At the same time, spending on health30 is considerably lower in the new Member States of central and eastern Europe. The graph below illustrates that although all these countries have increased health spending over the past two decades (particularly the wealthier ones, i.e. Slovenia, Hungary, the Czech Republic and Slovakia), spending levels remain well below the EU-15 average.
Zároveň jsou vak výdaje vynaložené na zdraví30 v nových členských státech střední a východní
In the longer term, the new Member States will also face the challenge of population ageing.
V porovnání se zeměmi EU-15 je povinná výe příspěvků na důchody (starobní, pozůstalostní a invalidní) v nových členských státech střední a východní Evropy spíe vyí, obvykle 25 % a více z hrubého výdělku.Výsledná výe náhrady je vak spíe nízká.Obecně je to dánonízkou mírou zaměstnanosti předevím mezi ženami a starími osobami.Jelikož bude trvatdesítky let, než příspěvky z plně financovaných systémů dosáhnou zamýlené úrovně,adekvátnost příspěvků i míra zaměstnanosti budou v těchto zemích i nadále vyvíjet nastřednědobé problémy tlak.Z dlouhodobého hlediska budou nové členské státy také čelitsložitému problému stárnutí obyvatelstva.
Indeed, the fact that the EU-15 on average spends roughly four times as much in PPS (Purchasing Power Standards) on health care than the new Member States of central and eastern Europe would indicate that a substantial gap in health care capacities persists31.
Evropy podstatně niží.Následující graf ilustruje skutečnost, že ačkoli vechny tyto země výdajena zdravotnictví za poslední dvě desetiletí zvýily (předevím ty bohatí, tj.Slovinsko, Maďarsko,Česká republika a Slovensko), úroveň výdajů je stále pod průměrem EU.
The main difference from current arrangements in the EU-15 countries is that five of the new Member States, as part of their statutory arrangements, have established a second pillar of mandatory, fully-funded, defined contribution schemes in which pension savings are administered by competing private pension funds or insurance companies.
Hlavní odliností od stávajících opatření v zemích EU-15 je, že pět z nových členských státůzavedlo druhý pilíř mandatorních, plně financovaných, definovaných systémů příspěvků jakosoučást svých povinných plánů, v nichž je penzijní spoření spravováno soupeřícímisoukromými penzijními fondy pojiťoven.
While health expenditure is not the sole determinant of health outcomes, the potential for health improvements when raising health spending is stronger when the initial level of investment is lower. Thus, improving the health situation in these eight new Member States would to a large extent seem to hinge on raising the scale and effectiveness of health care investments.
Česká republika
The difference in reliance on funded,
Rozíření ovlivnilo rovnováhu mezi odlinými typy důchodových opatření.Nicméně s ohledem
Enlargement has affected the balance between different types of pension arrangements.
Litva na náročné úkoly, jimž nové členské státy čelí27, je více než pravděpodobné, že současnýcelkový strategický přístup EU k penzijní reformě vyjádřený laekenskými cíli28adekvátnosti,
Hungary the present EU overall strategic approach to pension reform embodied in the Laeken objectives28of adequacy, financial sustainability and adaptation to labour market and
Rumunsko finanční udržitelnosti a přizpůsobení trhu práce i společenským změnám bude nadálepovažován za vhodný ke zvládnutí střednědobých a dlouhodobých náročných úkolů penzijníchsystémů v EU-25.
Lithuania societal changes will continue to be considered as appropriate to address the medium and long-tem challenges to pension systems in the EU-25.
Průměr EU-15
EU-15 average
Průměr 10 novýchčlenských států
10 New MS average
Zdroj:Evropská komise, Generální ředitelství pro ochranu zdraví a spotřebitelů
Source: European Commission, DG Health and Consumer Protection
Podíváme-li se na různé dimenze zdraví, pak v rozířené Unii existují značné rozdíly.Zatímcokaždý z 25 států má vlastní způsob organizace zdravotního sektoru, existují i trendy, jež charakterizují nové členské státy střední a východní Evropy i rozvoj jejich systémů zdravotní péče.Dřívějí politický režim po sobě zanechal stopy a za posledních patnáct let byly implementoványdalekosáhlé reformy, aby bylo možné nahradit zastaralé a centralizované systémy29.
Health status and health expenditure are at very different levels in the EU-15 countries and the CEE new Member States. For the latter statistical data on life expectancy and mortality rates for various diseases all indicate that citizens’ health status is inferior to that in EU-15 countries, where people tend to live longer and suffer less frequently from serious diseases.
Přehled Sociální situace v Evropské unii v roce 2004
Overview The social situation in the European Union 2004 that they promote, rather than hinder, effective integration in the labour market and that they are administered in an efficient way.