natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V klinických studiích byly udávány gastrointestinální píštěle s incidencí až 2% u nemocných s metastazujícím kolorektálním karcinomem, byly ale běžně hlášeny rovněž u nemocných s jinými typy nádorů.
In clinical trials, gastrointestinal fistulae have been reported with an incidence of up to 2% in patients with metastatic colorectal cancer, but were also reported less commonly in patients with other types of cancers.
Méně časté (≥ 0, 1% až < 1%) zprávy o jiných typech píštělí které postihují jiné oblasti těla než gastrointestinální trakt (například bronchopleurální, urogenitální a biliární píštěle) byly zaznamenány napříč různými indikacemi.
Uncommon (≥ 0.1% to < 1%) reports of other types of fistulae that involve areas of the body other than the gastrointestinal tract (e. g. bronchopleural, urogenital and biliary fistulae) were observed across various indications.
Píštěle byly hlášeny rovněž z post- marketingových zkušeností.
Fistulae have also been reported in post-marketing experience.
Příhody byly hlášeny v různých časových obdobích během léčby v rozmezí od jednoho týdne až po více než jeden rok od zahájení léčby Avastinem, většina příhod se projevuje v prvých 6 měsících léčby.
Events were reported at various time points during treatment ranging from one week to greater than 1 year from initiation of Avastin, with most events occurring within the first 6 months of therapy.
Hojení ran (viz bod 4. 4):
Wound healing (see section 4.4):
Vzhledem k tomu, že Avastin může nežádoucím způsobem ovlivnit hojení ran, byli pacienti, kteří prodělali velký chirurgický výkon v průběhu posledních 28 dnů, vyloučeni z účasti ve studiích fáze III.
As Avastin may adversely impact wound healing, patients who had major surgery within the last 28 days were excluded from participation in phase III clinical trials.
U pacientů s metastazujícím karcinomem tlustého střeva nebo konečníku nebylo v klinických studiích pozorováno zvýšené riziko pooperačního krvácení nebo komplikací hojení ran u nemocných, kteří podstoupili větší chirurgický výkon v intervalu 28 – 60 dní před zahájením léčby Avastinem.
In clinical trials of metastatic carcinoma of the colon or rectum, there was no increased risk of post- operative bleeding or wound healing complications observed in patients who underwent major surgery 28-60 days prior to starting Avastin.
Pokud byl nemocný léčen Avastinem v době operace, byla pozorována vyšší incidence pooperačního krvácení nebo komplikací hojení ran v průběhu 60 dnů od operace.
An increased incidence of post-operative bleeding or wound healing complication occurring within 60 days of major surgery was observed if the patient was being treated with Avastin at the time of surgery.
Incidence se pohybovala od 10% (4/ 10) do 20% (3/ 15).
The incidence varied between 10% (4/ 40) and 20% (3/ 15).
U nemocných s lokálně rekurentním a metastazujícím karcinomem prsu byly komplikace s hojením ran stupně 3- 5 pozorovány u 1, 1% pacientek léčených přípravkem Avastin + paklitaxelem a u žádné nemocné léčené samotným paklitaxelem.
In locally recurrent and metastatic breast cancer, Grade 3-5 wound healing complications were observed in 1.1% of patients receiving Avastin + paclitaxel and in none of the patients receiving paclitaxel alone.
Hypertenze (viz bod 4. 4):
Hypertension (see section 4.4):
U pacientů léčených Avastinem byl v klinických studiích zaznamenán zvýšený výskyt hypertenze (všech stupňů) až na 34% ve srovnání se 14% u pacientů léčených srovnávacím lékem.
An increased incidence of hypertension (all grades) of up to 34% has been observed in Avastin-treated patients in clinical trials compared with up to 14% in those treated with comparator.
Výskyt hypertenze stupně 3 a 4 (vyžadující perorální antihypertenzní léčbu) se u nemocných léčených Avastinem pohyboval mezi 3, 0% až 17, 9%.
Grade 3 and 4 hypertension (requiring oral anti-hypertensive medication) in patients receiving Avastin ranged from 3.0% to 17.9%.
Hypertenze stupně 4 (hypertenzní krize) se vyskytla až u 1, 0% nemocných léčených Avastinem a chemoterapií ve srovnání s až 0, 2% nemocných léčených jen samotnou stejnou chemoterapií.
Grade 4 hypertension (hypertensive crisis) occurred in up to 1.0% of patients treated with Avastin and chemotherapy compared to up to 0.2% of patients treated with the same chemotherapy alone.
Ve většině případů byla hypertenze dostatečně upravena perorálními antihypertenzivy jako jsou ACE inhibitory, diuretika a blokátory kalciových kanálů.
Hypertension was generally adequately controlled with oral anti-hypertensives such as angiotensin-converting enzyme inhibitors, diuretics and calcium-channel blockers.
9 Velmi vzácně se vyskytly případy hypertenzní encefalopatie, z nichž některé měly fatální průběh.
Very rare cases of hypertensive encephalopathy have been reported, some of which were fatal.
Riziko hypertenze spojené s léčbou Avastinem nebylo závislé na stavu pacientů v okamžiku zahájení léčby, doprovodném onemocnění nebo doprovodné léčbě.
The risk of Avastin-associated hypertension did not correlate with the patients’ baseline characteristics, underlying disease or concomitant therapy.
Proteinurie (viz bod 4. 4):
Proteinuria (see section 4.4):
V klinických studiích byla proteinurie hlášena u 0, 7% až 38% nemocných léčených Avastinem.
In clinical trials, proteinuria has been reported within the range of 0.7% to 38% of patients receiving Avastin.
Její závažnost byla v rozmezí od klinicky asymptomatické, přechodné a stopové proteinurie k nefrotickému syndromu, s velkou většinou případů klasifikovaných jako proteinurie stupně 1.
Proteinuria ranged in severity from clinically asymptomatic, transient, trace proteinuria to nephrotic syndrome, with the great majority as Grade 1 proteinuria.
Proteinurie stupně 3 byla hlášena u < 3% léčených nemocných, avšak u nemocných léčených pro pokročilý a/ nebo metastazující karcinom ledvin to bylo až 7%.
Grade 3 proteinuria was reported in < 3% of treated patients: however, in patients treated for advanced and/ or metastatic renal cell carcinoma this was up to 7%.
Proteinurie stupně 4 (nefrotický syndrom) byla pozorována až u 1, 4% léčených nemocných.
Grade 4 proteinuria (nephrotic syndrome) was seen in up to 1.4% of treated patients.
Proteinurie pozorovaná v klinických studiích nebyla spojena s renální dysfunkcí a vzácně si vyžádala trvalé přerušení léčby.
The proteinuria seen in clinical trials was not associated with renal dysfunction and rarely required permanent discontinuation of therapy.
Před zahájením léčby Avastinem se doporučuje vyšetřit moč na proteinurii.
Testing for proteinuria is recommended prior to start of Avastin therapy.
Ve většině klinických studií vedla proteinurie ≥ 2g/ 24 hodin k pozastavení podávání Avastinu až do úpravy na < 2 g/ 24 hodin.
In most clinical studies urine protein levels of ≥ 2g / 24 hrs led to the holding of Avastin until recovery to < 2g/ 24 hrs.
Krvácení (viz bod 4. 4):
9 Haemorrhage (see section 4.4):
Celková incidence krvácivých příhod stupně 3- 5 dle NCI- CTG v klinických studiích napříč všemi indikacemi se u nemocných léčených Avastinem pohybovala mezi 0, 4% až 5% ve srovnání s až 2, 9% u nemocných v kontrolní chemoterapeutické skupině.
In clinical trials across all indications the overall incidence of NCI-CTC Grade 3-5 bleeding events ranged from 0.4% to 5% in Avastin treated patients, compared with up to 2.9% of patients in chemotherapy control group.
Krvácení, které bylo pozorováno v klinických studiích, bylo většinou krvácením v důsledku onkologického onemocnění (viz níže), v menší míře se jednalo o krvácení ze sliznice (například epistaxe).
The haemorrhagic events that have been observed in clinical studies were predominantly tumour- associated haemorrhage (see below) and minor mucocutaneous haemorrhage (e. g. epistaxis).
Krvácení související s nádorovým onemocněním (viz bod 4. 4) Velké nebo masivní plicní krvácení/ hemoptýza bylo ve studiích pozorováno především u nemocných s nemalobuněčným plicním karcinomem.
Major or massive pulmonary haemorrhage/ haemoptysis has been observed primarily in studies in patients with non-small cell lung cancer (NSCLC).
Mezi možné rizikové faktory patří histologický nález dlaždicových buněk, léčba antirevmatiky/ antiflogistiky, léčba antikoagulancii, předchozí radioterapie, léčba Avastinem, anamnéza aterosklerózy, centrální uložení nádoru a kavitace v nádoru před léčbou nebo v jejím průběhu.
Possible risk factors include squamous cell histology, treatment with antirheumatic/ anti-inflammatory drugs, treatment with anticoagulants, prior radiotherapy, Avastin therapy, previous medical history of atherosclerosis, central tumour location and cavitation of tumours prior to or during therapy.
Jedinými proměnnými, u kterých byla prokázána statisticky významná korelace s krvácením byly léčba Avastinem a histologický nález dlaždicových buněk.
The only variables that showed statistically significant correlations with bleeding were Avastin therapy and squamous cell histology.
Nemocní s nemalobuněčným plicním karcinomem s histologickým nálezem dlaždicových buněk nebo se smíšeným typem s převahou dlaždicobuněčné složky byli z následujících studií fáze III vyloučeni, nemocní s neznámou histologií nádoru byli zařazeni.
Patients with NSCLC of known squamous cell histology or mixed cell type with predominant squamous cell histology were excluded from subsequent phase III studies, while patients with unknown tumour histology were included.
U nemocných s nemalobuněčným plicním karcinomem s vyloučením predominantní dlaždicové histologie byla frekvence příhod všech stupňů až 9% při léčbě Avastinem plus chemoterapií ve srovnání s 5% u nemocných léčených samotnou chemoterapií.
In patients with NSCLC excluding predominant squamous histology, all grade events were seen with a frequency of up to 9% when treated with Avastin plus chemotherapy compared with 5% in the patients treated with chemotherapy alone.
Příhody stupně 3- 5 byly pozorovány až u 2, 3% nemocných léčených Avastinem plus chemoterapií ve srovnání s < 1% při samotné chemoterapii.
Grade 3-5 events have been observed in up to 2.3% of patients treated with Avastin plus chemotherapy as compared with < 1% with chemotherapy alone.
Velké nebo masivní plicní krvácení/ hemoptýza se může objevit náhle a až dvě třetiny případů závažného plicního krvácení končily fatálně.
Major or massive pulmonary haemorrhage/ haemoptysis can occur suddenly and up to two thirds of the serious pulmonary haemorrhages resulted in a fatal outcome.
Tyto případy krvácení byly hodnoceny jako krvácení související s nádorem.
Gastrointestinal haemorrhages, including rectal bleeding and melaena have been reported in colorectal cancer patients, and have been assessed as tumour-associated haemorrhages.
Krvácení spojené s onkologickým onemocněním bylo vzácně pozorováno i u jiných typů nádorů a v jiných lokalizacích nádorů, včetně případu krvácení v centrálním nervovém systému (CNS) u nemocného s hepatomem se skrytými metastázami v CNS (viz bod 4. 3) a dalšího nemocného, u něhož došlo ke vzniku nepřetržitého pomalého prosakování krve z nekrotizujícího sarkomu v oblasti stehna.
Tumour-associated haemorrhage was also seen rarely in other tumour types and locations, including a case of central nervous system (CNS) bleeding in a patient with hepatoma with occult CNS metastases (see section 4.3) and another patient who developed continuous oozing of blood from a thigh sarcoma with necrosis.
Ve všech klinických studiích bylo krvácení ze sliznic pozorováno u 20% - 40% Avastinem léčených pacientů.
Across all clinical trials, mucocutaneous haemorrhage has been seen in 20% - 40% of Avastin- treated patients.
Dle
These were most commonly NCI-CTC Grade 1 epistaxis that lasted less than 5 minutes, resolved without medical intervention and did not require any changes in the Avastin treatment regimen.
10 klinických dat o bezpečnosti se zdá, že incidence menšího krvácení ze sliznic a kůže (např. epistaxe) může být závislá na dávce.
Clinical safety data suggest that the incidence of minor mucocutaneous haemorrhage (e. g. epistaxis) may be dose-dependent.
Bylo rovněž zaznamenáno méně časté lehké krvácení ze sliznic v jiných lokalitách, jako krvácení v ústní dutině nebo vaginální krvácení.
There have also been less common events of minor mucocutaneous haemorrhage in other locations, such as gingival bleeding or vaginal bleeding.
Tromboembolismus (viz bod 4. 4):
Thromboembolism (see section 4.4):
Arteriální tromboembolismus:
Arterial thromboembolism:
U nemocných léčených Avastinem byla napříč klinickými studiemi pozorována zvýšená incidence arteriálních tromboembolických příhod, včetně cerebrovaskulárních příhod, infarktů myokardu, přechodných ischemických záchvatů a dalších arteriálních tromboembolických příhod.
An increased incidence of arterial thromboembolic events was observed in patients treated with Avastin across indications, including cerebrovascular accidents, myocardial infarction, transient ischemic attacks, and other arterial thromboembolic events.
V klinických studiích se celková incidence arteriálních tromboembolických příhod v ramenech s Avastinem dosahovala až 3, 8% ve srovnání s až 1, 7% v kontrolních ramenech s chemoterapií.
In clinical trials, the overall incidence of arterial thromboembolic events ranged up to 3.8% in the Avastin containing arms compared with up to 1.7% in the chemotherapy control arms.
Fatální vyústění bylo hlášeno u 0, 8% nemocných léčených Avastinem ve srovnání s 0, 5% nemocných léčených samotnou chemoterapií.
Fatal outcome was reported in 0.8% of patients receiving Avastin compared to 0.5% in patients receiving chemotherapy alone.
Cerebrovaskulární příhody (včetně přechodných ischemických záchvatů) se vyskytly až u 2, 3% pacientů léčených Avastinem v kombinaci s chemoterapií ve srovnání s 0, 5% pacientů léčených chemoterapií samotnou.
Myocardial infarction was reported in 1.4% of patients
Infarkt myokardu byl hlášen u 1, 4% pacientů léčených Avastinem v kombinaci s chemoterapií ve srovnání s 0, 7% pacientů léčených chemoterapií samotnou.
10 treated with Avastin in combination with chemotherapy compared to 0.7% of patients treated with chemotherapy alone.
Do klinické studie AVF2192g byly zařazováni nemocní s metastazujícím karcinomem tlustého střeva a konečníku, kteří nebyli kandidáty léčby irinotekanem.
In one clinical trial, AVF2192g, patients with metastatic colorectal cancer who were not candidates for treatment with irinotecan were included.
V této studii byly tromboembolické příhody pozorovány u 11% (11/ 100) nemocných ve srovnání s 5, 8% (6/ 104) v kontrolní skupině s chemoterapií.
In this trial arterial thromboembolic events were observed in 11% (11/ 100) of patients compared to 5.8% (6/ 104) in the chemotherapy control group.
Žilní tromboembolismus:
Venous thromboembolism:
Incidence žilních tromboembolických příhod v klinických studiích byla podobná u nemocných léčených Avastinem v kombinaci s chemoterapií ve srovnání s nemocnými léčených v kontrolních ramenech samotnou chemoterapií.
The incidence of venous thromboembolic events in clinical trials was similar in patients receiving Avastin in combination with chemotherapy compared to those receiving the control chemotherapy alone.
Žilní tromboembolické příhody zahrnují hlubokou žilní trombózu, plicní embolii a tromboflebitidu.
Venous thromboembolic events include deep venous thrombosis, pulmonary embolism and thrombophlebitis.
V klinických studiích napříč indikacemi se celková incidence žilních tromboembolických příhod pohybovala mezi 2, 8% až 17, 3% u nemocných léčených Avastinem ve srovnání s 3, 2 až 15, 6% v kontrolních ramenech.
In clinical trials across indications, the overall incidence of venous thromboembolic events ranged from 2.8% to 17.3% of Avastin-treated patients compared with 3.2% to 15.6% in the control arms.
Žilní tromboembolické příhody stupně 3- 5 byly hlášeny až u 7, 8% nemocných léčených chemoterapií a bevacizumabem ve srovnání s až 4, 9% nemocných léčených samotnou chemoterapií.
Grade 3-5 venous thromboembolic events have been reported in up to 7.8% of patients treated with chemotherapy plus bevacizumab compared with up to 4.9% in patients treated with chemotherapy alone.
Nemocní, kteří prodělali žilní tromboembolickou příhodu mohou být ve větším riziku recidivy pokud jsou léčeni Avastinem v kombinaci s chemoterapií než při léčbě samotnou chemoterapií.
Patients who have experienced a venous thromboembolic event may be at higher risk for a recurrence if they receive Avastin in combination with chemotherapy versus chemotherapy alone.
Městnavé srdeční selhávání V klinických studiích s Avastinem bylo městnavé srdeční selhávání pozorováno u všech dosud hodnocených indikací, ale vyskytovalo se především u nemocných s metastazujícím karcinomem prsu.
Congestive Heart Failure (CHF) In clinical trials with Avastin, congestive heart failure (CHF) was observed in all cancer indications studied to date, but occurred predominantly in patients with metastatic breast cancer.
Ve dvou studiích fáze III (AVF2119g a E2100) u nemocných s metastazujícím karcinomem prsu bylo pozorováno zvýšení incidence městnavého srdečního selhávání stupně 3 a vyššího při léčbě Avastinem.
In two phase III studies (AVF2119g and E2100) in patients with metastatic breast cancer an increase of CHF Grade 3 or more with Avastin was seen.
Městnavé srdeční selhávání bylo hlášeno až u 3, 5% nemocných léčených Avastinem ve srovnání s až 0, 9% v kontrolních ramenech.
CHF was reported in up to 3.5% of patients treated with Avastin compared with up to 0.9% in the control arms.
U většiny těchto nemocných došlo po odpovídající léčbě k úpravě příznaků a/ nebo funkce levé srdeční komory.
Most of these patients showed improved symptoms and/ or left ventricular function following appropriate medical therapy.
Ve většině studií byly vyloučeni nemocní s pre- existujícím městnavým srdečním selháváním stupně II- IV dle NYHA (New York Heart Association) klasifikace, u těchto nemocných proto nejsou k dispozici žádné údaje o riziku městnavého srdečního selhávání.
In most clinical trials of Avastin, patients with pre-existing CHF of NYHA (New York Heart Association (NYHA) II-IV were excluded, therefore, no information is available on the risk of CHF in this population.
11 Předchozí expozice antracykliny a/ nebo ozáření levé hrudní stěny mohou být možnými rizikovými faktory vzniku městnavého srdečního selhávání.
Prior anthracyclines exposure and/ or prior radiation to the chest wall may be possible risk factors for the development of CHF.
Starší pacienti V randomizovaných klinických studiích byl při léčbě Avastinem věk pacienta > 65 let spojen se zvýšeným rizikem rozvoje arteriálního tromboembolismu včetně cerebrovaskulárních příhod, přechodných ischemických záchvatů a infarktů myokardu.
Elderly Patients In randomised clinical trials, age > 65 years was associated with an increased risk of developing arterial thromboembolic events, including cerebrovascular accidents (CVAs), transient ischaemic attacks (TIAs) and myocardial infarctions (MIs).
Dalšími účinky pozorovanými s vyšší frekvencí při léčbě Avastinem u nemocných nad 65 let než u pacientů ve věku ≤ 65 let byly: leukopenie a trombocytopenie stupně 3- 4 a neutropenie všech stupňů, průjmy, nausea, bolesti hlavy a únava (viz bod 4. 4 a 4. 8 odstavec Tromboembolismus).
Other reactions with a higher frequency seen in patients over 65 were grade 3-4 leucopenia and thrombocytopenia; and all grade neutropenia, diarrhoea, nausea, headache and fatigue as compared to those aged ≤ 65 years when treated with Avastin (see sections 4.4 and 4.8 under Thromboembolism).
Při léčbě Avastinem nebyla u starších nemocných (> 65 let) pozorována zvýšená incidence jiných příhod včetně gastrointestinální perforace, komplikací při hojení ran, hypertenze proteinurie, městnavého srdečního selhávání a krvácení ve srovnání s nemocnými ve věku ≤ 65 let.
No increase in the incidence of other reactions, including gastrointestinal perforation, wound healing complications, hypertension, proteinuria, congestive heart failure, and haemorrhage was observed in elderly patients (> 65 years) receiving Avastin as compared to those aged ≤ 65 years treated with Avastin.
Laboratorní odchylky:
Laboratory Abnormalities:
Pokles počtu neutrofilů, pokles počtu leukocytů a přítomnost bílkoviny v moči mohou souviset s léčbou Avastinem.
Decreased neutrophil count, decreased white blood cell count and presence of urine protein may be associated with Avastin treatment.
Napříč klinickými studiemi byly zaznamenány následující laboratorní odchylky stupně 3 a 4, které se vyskytly u pacientů léčených Avastinem s rozdílem nejméně 2% ve srovnání s odpovídajícími kontrolními skupinami: hyperglykémie, pokles hladiny hemoglobinu, snížení draslíku v krvi, snížení sodíku v krvi, pokles počtu bílých krvinek, zvýšení mezinárodního normalizovaného poměru (INR).
11 hyperglycaemia, decreased haemoglobin, hypokalaemia, hyponatraemia, decreased white blood cell count, increased international normalised ratio (INR).
Postmarketingové zkušenosti:
Post-marketing experience:
Nežádoucí účinky při postmarketingovém použití
Adverse reactions reported in post-marketing setting
Třída orgánových systémů)
System Organ Class (SOC)
Nežádoucí účinek (frekvence *)
Reactions (frequency*)
Hypertensní encefalopatie (velmi vzácná) (viz též bod 4. 4 Zvláštní upozornění a opatření pro použití a Hypertenze v bodu 4. 8 Nežádoucí účinky) Syndrom reversibilní zadní leukoencefalopatie (vzácný) (viz též bod 4. 4 Zvláštní upozornění a opatření pro použití)
Hypertensive encephalopathy (very rare) (see also section 4.4 Special warnings and precautions for use, and Hypertension in section 4.8 Undesirable Effects)
Ledvinná trombotická mikroangiopatie klinicky manifestovaná proteinurií (frekvence není známa).
Renal Thrombotic Microangiopathy, clinically manifested as proteinuria (frequency not known).
Další informace o proteinurii viz bod 4. 4 Zvláštní upozornění a opatření pro použití a Proteinurie v bodě 4. 8 Nežádoucí účinky
For further information on proteinuria see section 4.4 Special warnings and precautions for use, and Proteinuria in section 4.8 Undesirable Effects.
Perforace nosní přepážky (frekvence neznáma) Plicní hypertenze (frekvence neznáma) Dysfonie (častá)
Pulmonary hypertension (not known)
* pokud je frekvence uvedena, byla odvozena z dat z klinických studií
Dysphonia (common) * if specified, the frequency has been derived from clinical trial data
Po podání nejvyšší testované dávky (20 mg/ kg tělesné hmotnosti, podávané nitrožilně každé 2 týdny) se u několika pacientů objevila silná migréna.
The highest dose tested in humans (20 mg/ kg of body weight, intravenous every 2 weeks) was associated with severe migraine in several patients.
Farmakoterapeutická skupina: antineoplastický přípravek, monoklonální protilátka, ATC kód:
Antineoplastic agents, monoclonal antibody, ATC code:
L01XC07
L01X C07
Mechanismus účinku Bevacizumab se váže na protein zvaný vaskulární endoteliální růstový faktor (VEGF), klíčový mediátor vaskulogeneze a angiogeneze, a tím inhibuje vazbu VEGF na jeho receptory, receptor Flt- 1 (VEGFR- 1) a KDR (VERFR- 2) na povrchu endoteliálních buněk.
Mechanism of action Bevacizumab binds to vascular endothelial growth factor (VEGF), the key driver of vasculogenesis and angiogenesis, and thereby inhibits the binding of VEGF to its receptors, Flt-1 (VEGFR-1) and KDR (VEGFR-2), on the surface of endothelial cells.
Farmakodynamické účinky Podávání bevacizumabu nebo jeho původní myší protilátky v modelech s xenotransplantáty nádorů u nahých myší mělo za následek extenzivní protinádorovou aktivitu proti lidským malignitám, včetně rakoviny tlustého střeva, prsu, slinivky břišní a prostaty.
Pharmacodynamic effects Administration of bevacizumab or its parental murine antibody to xenotransplant models of cancer in nude mice resulted in extensive anti-tumour activity in human cancers, including colon, breast, pancreas and prostate.
Klinické působení
12 Clinical efficacy