natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dne 12. května 2020 zaslaly maltské orgány v souladu s čl. 
On 12 May 2020, the Malta authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Podle prognózy Komise z jara 2020 se očekává snížení HDP přibližně o 5,75 %. 
According the Commission 2020 spring forecast GDP is expected to contract by around 5¾%.
Podle programu stability z roku 2020 plánuje Malta v roce 2020 schodek ve výši 7,5 % HDP a dluh ve výši 54,5 % HDP. 
According to the 2020 Stability Programme, Malta plans a deficit of 7.5% of GDP in 2020, while debt is planned at 54.5% of GDP.
Celkově lze říci, že plánovaný schodek v roce 2020 je nad referenční hodnotou 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě a nikoli blízko k ní. 
In sum, the planned deficit for 2020 is above and not close to the 3%-of-GDP Treaty reference value.
Na základě programu stability má schodek veřejných financí Malty v roce 2020 dosáhnout 7,5 % HDP, což je nad referenční hodnotou 3 % HDP uvedenou ve Smlouvě a nikoli blízko k ní. 
Based on the Stability Programme, Malta's general government deficit in 2020 is expected to reach 7.5% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Podle programu stability má schodek veřejných financí Malty v roce 2020 stoupnout na 7,5 % HDP, což je nad referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a nikoli blízko k ní. 
According to the Stability Programme, Malta's general government deficit in 2020 is planned to increase to 7.5% of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value.
3.4 Další faktory, na něž Polsko poukázalo 
3.4 Other factors put forward by Poland
Konvergenční program nezmiňuje vysoké nové výdaje na podporu hospodářství. 
The Convergence Programme does not mention new high expenditure to support the economy.
Dalším faktorem, který není zmíněn výše, je odhodlání vlády snížit nadměrný schodek co nejdříve. 
Additional factor not yet mentioned above is the determination of the government to reduce the excessive deficit as soon as possbile.
Nejvyšší výdaje jsou plánovány na příspěvky pro osoby samostatně výdělečně činné a osoby zaměstnané na nestandardní pracovní smlouvy, na osvobození společností od sociálních příspěvků a na dotace na mzdy pro určité podniky 3 . 
The highest expenditure is planned for allowances for self-employed and employed on non-standard labour contracts, exempting companies from social contributions, and subsidies to wages for certain companies 3 .
V roce 2019 překročil hospodářský růst 4 %, a to zejména díky silné domácí poptávce. 
Economic growth exceeded 4% in 2019, mainly due to robust domestic demand.
Členské státy již přijaly nebo právě přijímají rozpočtová opatření ke zvýšení kapacity systémů zdravotní péče a k poskytování pomoci jednotlivcům a odvětvím, na něž má tato krize největší dopad. 
Member States have already adopted or are adopting budgetary measures to increase the capacity of health systems and provide relief to those individuals and sectors that are particularly impacted.
Produkce se v první polovině roku pravděpodobně výrazně sníží a od třetího čtvrtletí se začne opět postupně zotavovat. 
Output is set to drop strongly in the first half of the year and recover gradually from the third quarter onwards.
Důsledky pro růst HDP budou záviset na době trvání pandemie i na tom, jaká opatření budou přijata na úrovni jednotlivých členských států a na evropské i celosvětové úrovni ke zpomalení jejího šíření, k ochraně výrobních kapacit a k podpoře agregátní poptávky. 
The consequences for GDP growth will depend on the duration of both the pandemic and of the measures taken by national authorities and at European and global level to slow its spread, protect production capacities and support aggregate demand.
Výrazný propad lze v roce 2020 očekávat také u investic. 
Investment is also set to fall strongly in 2020.
Konvergenční program rovněž zohledňuje výrazný pokles veřejných příjmů v důsledku krize a cyklických účinků. 
The Convergence Programme also takes into account a strong decrease in public revenue triggered by the crisis and cyclical effects.
Hlavní uvedené faktory již v zásadě pokrývá analýza obsažená v předchozích oddílech. 
The analysis presented in the previous sections already broadly covers the key factors put forward by the authorities.
Předpokládá se, že soukromá spotřeba bude těžce zasažena nárůstem nezaměstnanosti, prudkým poklesem růstu mezd a nízkou důvěrou spotřebitelů. 
Private consumption is projected to be hard-hit due to an increase in unemployment, a sharp drop in wage growth and weak consumer confidence.
Tato opatření přispějí spolu s poklesem ekonomické aktivity k podstatně vyššímu schodku veřejných financí a vyššímu zadlužení. 
Together with the fall in economic activity, these measures will contribute to substantially higher government deficit and debt positions.
Tento výhled se vyznačuje mimořádným stupněm nejistoty ohledně doby trvání a hospodářského dopadu pandemie. 
This outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty on the duration of the pandemic and its economic impact.
Konvergenční program obsahuje informace o podstatných nových výdajích (s fiskálním dopadem odpovídajícím 3,2 % HDP v roce 2020) ke zvládnutí pandemie a na podporu ekonomiky. 
The Convergence Programme provides information on substantial new spending (fiscal impact of 3.2% of GDP in 2020) to contain the pandemic and to support the economy.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto Komise vypracovala tuto zprávu, v níž analyzuje, jak Polsko plní kritérium schodku stanovené ve Smlouvě. 
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Poland's compliance with the deficit criterion of the Treaty.
V současné situaci je dalším klíčovým faktorem, který je třeba vzít v úvahu, pokud jde o rok 2020, hospodářský dopad pandemie COVID-19, která velmi výrazně ovlivňuje rozpočtovou situaci a vede k vysoce nejistému výhledu. 
In the current situation, a key additional factor to take into consideration regarding 2020 is the economic impact of the COVID-19 pandemic, which has a very substantial impact on the budgetary situation and results in a highly uncertain outlook.
Konvergenční program zdůrazňuje, že uvedená projekce je spojena s vysokou nejistotou, která panuje ohledně vývoje pandemie, délky a přísnosti hygienických opatření, síly hospodářského oživení, politiky centrální banky a vnější situace. 
The Convergence Programme underlines the high uncertainty surrounding that projection, driven by the evolution of the pandemic, the length and stringency of the sanitary measures, the strength of the economic recovery, the policy of the central bank and the external situation.
V roce 2021 podle konvergenčního programu příjmy díky oživení ekonomiky a cyklickým faktorům pravděpodobně opět porostou. 
In 2021, according to the Convergence Programme, revenue is set to rise driven by a rebounding of the economy and cyclical factors.
Dne 13. července 2018 bylo Polsku doporučeno zajistit, aby nominální míra růstu čistých primárních výdajů vládních institucí v roce 2019 nepřekročila 4,2 % („výdajové kritérium"), což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP 2 . 
On 13 July 2018, Poland was recommended to ensure that the nominal growth rate of net primary government expenditure does not exceed 4.2% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.6% of GDP.
Údaje oznámené polskými orgány dne 31. března 2020 a následně potvrzené Eurostatem 1 ukazují, že v roce 2019 dosáhl schodek veřejných financí v Polsku 0,7 % HDP, zatímco hrubý veřejný dluh činil 46,0 % HDP. 
Data notified by the Polish authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in Poland reached 0.7% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 46.0% of GDP.
Celkové posouzení ukazuje na závažnou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019 a v letech 2018-2019 dohromady. 
2 The overall assessment points to a significant deviation from the recommended adjustment path towards the MTO in 2019 and over 2018-2019 taken together.
Díky stabilizačnímu výdajovému pravidlu plánují úřady v roce 2021 přiblížit schodek hodnotě 3 % HDP, pokud hospodářská situace nebude vyžadovat žádný další fiskální impuls. 
Thanks to the stabilising expenditure rule, the authorities plan to bring the deficit to close to 3% of GDP in 2021, in the case the economic situation does not require any additional fiscal impulse.
Vzhledem k tomu, že plánovaný schodek výrazně převyšuje 3 % HDP a toto překročení není dočasné, a s přihlédnutím ke všem rozhodujícím faktorům z analýzy celkově vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno. 
Overall, since the planned deficit is well above 3% of GDP and the excess not temporary, and taking into account all relevant factors, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fulfilled.
S ohledem na dopad pandemie COVID-19 na polskou ekonomiku předpokládá jarní prognóza Komise pokles reálného HDP v roce 2020 o 4,3 %. 
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic on Poland's economy, the Commission spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 4.3%.
Plánované překročení referenční hodnoty, jak je stanovena ve Smlouvě, není dočasné, neboť podle prognózy Komise z jara 2020 zůstane schodek nad úrovní 3 % HDP i v roce 2021. 
The planned excess over the Treaty reference value is not temporary based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the deficit to remain above 3% of GDP in 2021.
Kvůli pandemii COVID-19 však prognóza Komise z jara 2020 předpokládá, že v roce 2020 klesne HDP o 4,3 %, neboť se projeví narušení hospodářské činnosti v důsledku opatření omezujících volný pohyb osob a bezprecedentního poklesu vnější poptávky. 
However, due to the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 4.3% in 2020, reflecting the disruption in economic activity caused by the lockdown measures and an unprecedented fall in external demand.
Podle konvergenčního programu z roku 2020 plánuje Polsko v roce 2020 schodek ve výši 8,4 % HDP a dluh ve výši 55,2 % HDP. 
According to the 2020 Convergence Programme, Poland plans a deficit of 8.4% of GDP in 2020, while debt is planned at 55.2% of GDP.
Dne 11. května 2020 zaslaly polské orgány v souladu s čl. 
On 11 May 2020, the Polish authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Při posuzování toho, zda Polsko v roce 2020 splní kritérium schodku, představuje tato skutečnost zmírňující faktor. 
This a mitigating factor in the assessment of Poland's compliance with the deficit criterion in 2020.
Plánované překročení je na základě vymezení ve Smlouvě a v Paktu o stabilitě a růstu považováno za výjimečné, avšak nikoli dočasné. 
The planned excess is considered to be exceptional but not temporary as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact.
Celkově lze říci, že schodek plánovaný pro rok 2020 překračuje referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a této hodnotě se neblíží. 
In sum, the planned deficit for 2020 is above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value.
Podle konvergenčního programu má v roce 2020 schodek veřejných financí Polska dosáhnout 8,4 % HDP, což překračuje referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě a této hodnotě se neblíží. 
Based on the 2020 Convergence Programme, Poland's general government deficit in 2020 is planned to reach 8.4% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
I přes zmírnění růstu na konci roku Slovinsko vstoupilo do této krize v relativně silné pozici. 
Despite growth moderating in the end of the year, Slovenia entered this crisis in a relatively strong position.
Zaměstnanost stále rostla a v posledním čtvrtletí dosáhla nezaměstnanost velmi nízké míry 4,0 %. 
Employment continued to grow unabated and unemployment reached a very low rate of 4.0% in the final quarter.
Tato analýza potvrzuje, že navzdory rizikům zůstává dluhová situace ve Slovinsku ve střednědobém horizontu udržitelná, což zohledňuje významné zmírňující faktory (včetně profilu dluhu a historicky nízké úrovni úrokových sazeb). 
That analysis confirms that, notwithstanding risks, the debt position remains sustainable over the medium-term in Slovenia, which takes account of important mitigating factors (including the debt profile and the historically low level of interest rates).
Důsledky pro růst HDP budou záviset na době trvání pandemie i na tom, jaká opatření budou přijata orgány jednotlivých členských států a na evropské i celosvětové úrovni ke zpomalení jejího šíření, ochraně výrobních kapacit a podpoře agregátní poptávky. 
The consequences for GDP growth will depend on the duration of both the pandemic and of the measures taken by national authorities and at European and global level to slow its spread, protect production capacities and support aggregate demand.
Výhled na nejbližší období zahrnuje mimořádný stupeň nejistoty, pokud jde o dobu trvání pandemie i její hospodářský dopad. 
The near-term outlook includes exceptional degree of uncertainty regarding the duration of the pandemic as well as its economic impact.
Zvýšení schodku odráží plánovaný stimul ve výši 4,4 % HDP a dopady hospodářského poklesu. 
The increase in deficit reflects the planned stimulus of 4.4% of GDP and the effects of the economic contraction.
Odhaduje dopad uvedených opatření přímé podpory na rozpočet v roce 2020 na 4,4 % HDP. 
It estimates the budgetary impact of those direct support measures at 4.4% of GDP in 2020.
Celkové posouzení ukazuje na závažnou odchylku od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v roce 2019 a v letech 2018-2019 dohromady. 
The overall assessment points to significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective in 2019 and over 2018-2019 taken together.
Očekává se, že ekonomická aktivita v druhé polovině roku 2020 znovu vzroste díky silným politickým opatřením přijatým na podporu zaměstnanosti a na zmírnění nižších příjmů pro domácnosti a podniky postižené během hospodářského útlumu. 
Economic activity is expected to rebound in the second half of 2020, benefiting from the strong policy measures adopted to shore up employment and to cushion income falls for households and enterprises affected during the downturn.
Fiskální projekce obsažené v prognóze Komise z jara 2020 a v programu stability z roku 2020 provází vysoká míra nejistoty. 
The fiscal projections in the Commission 2020 spring forecast and the 2020 Stability Programme are subject to a high degree of uncertainty.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto Komise vypracovala tuto zprávu, v níž analyzuje, jak Slovinsko plní kritéria schodku a dluhu stanovená ve Smlouvě. 
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Slovenia's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty.
Slovinská ekonomika vzrostla v roce 2019 o 2,4 %. 
Slovenia's economy grew by 2.4% in 2019.
Pokles tohoto poměru byl způsoben především primárním přebytkem, účinkem jmenovatele plynoucího z rostoucího nominálního HDP a negativní vnitřní dynamikou dluhu. 
The decline of the ratio was mainly driven by the primary surplus, the denominator effect from increasing nominal GDP and the negative stock-flow adjustments.
Dne 13. července 2018 bylo Slovinsku doporučeno, aby zajistilo, že nominální míra růstu primárních výdajů vládních institucí po odečtení diskrečních opatření na straně příjmů a jednorázových výdajů v roce 2019 nepřekročí 3,1 % („výdajové kritérium"), což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,65 % HDP 2 . 
On 13 July 2018, Slovenia was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, did not exceed 3.1% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.65% of GDP 2 .
Přestože se pozice veřejného dluhu v důsledku krize COVID-19 zhoršila, očekává se zejména, že poměr dluhu k HDP v rámci základního scénáře bude ve střednědobém horizontu udržitelný (klesající) 3 . 
In particular, while the government debt position has deteriorated as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term 3 .
Graf 1: Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP, Slovinsko, % HDP 
Government debt-to-GDP ratio, Slovenia, % of GDP
V roce 2021 by měl růst dosáhnout 6,7 %. 
In 2021, growth is projected to reach 6.7%.
Plánované překročení referenční hodnoty podle Smlouvy by bylo dočasné na základě prognózy Komise z jara 2020, která předpokládá, že schodek veřejných financí klesne v roce 2021 pod 3 % HDP. 
The planned excess over the Treaty reference value would be temporary, based on the Commission 2020 spring forecast, which projects the general government deficit to fall under 3% of GDP in 2021.
Údaje oznámené slovinskými orgány dne 31. března 2020 a následně potvrzené Eurostatem 1 ukazují, že v roce 2019 dosáhlo Slovinsko přebytku veřejných financí ve výši 0,5 % HDP, zatímco hrubý veřejný dluh činil 66,1 % HDP. 
Data notified by the Slovenian authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government surplus in Slovenia reached 0.5% of GDP in 2019, while the general government gross debt stood at 66.1% of GDP.
Z oznámených údajů vyplývá, že Slovinsko v roce 2019 splnilo doporučenou hodnotu pro snižování dluhu, neboť rozdíl oproti referenční hodnotě je 6,8 % HDP. 
The notified data show that Slovenia complied with the debt reduction benchmark in 2019, as the gap to the benchmark is 6.8% of GDP.
Slovinsko v roce 2019 splnilo doporučenou hodnotu pro snižování dluhu. 
Slovenia complied with the debt reduction benchmark in 2019.
S ohledem na dopad pandemie COVID-19 předpokládá prognóza Komise z jara 2020 v roce 2020 pokles růstu reálného HDP o 7,0 %. 
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP growth in 2020 by 7.0%.
Podle prognózy Komise z jara 2020 se předpokládá, že se hrubý veřejný dluh z 66,1 % HDP v roce 2019 zvýší v roce 2020 na 83,7 % HDP. 
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 66.1% of GDP in 2019 to 83.7% of GDP in 2020.
Hrubý veřejný dluh činil na konci roku 2019 66,1 % HDP, a převyšoval tak referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. 
The general government gross debt stood at 66.1% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value.
Dne 12. května 2020 zaslaly slovinské orgány v souladu s čl. 
On 12 May 2020, the Slovenian authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Celkový přebytek se z 0,7 % HDP v roce 2018 snížil v roce 2019 na 0,5 % HDP. 
The headline surplus decreased from 0.7% of GDP in 2018 to 0.5% of GDP in 2019.
Při posuzování toho, zda Slovinsko v roce 2020 splní kritérium schodku, se jedná o zmírňující faktor. 
This is a mitigating factor in the assessment of Slovenia's compliance with the deficit criterion in 2020.
Podle programu stability z roku 2020 plánuje Slovinsko v roce 2020 schodek ve výši 8,1 % HDP a dluh ve výši 82,4 % HDP. 
According to the 2020 Stability Programme, Slovenia plans a deficit of 8.1% of GDP in 2020, while debt is planned at 82.4% of GDP.
Poměr veřejného dluhu k HDP se z 70,4 % HDP v roce 2018 snížil v roce 2019 na 66,1 % HDP. 
The government debt-to-GDP ratio decreased from 70.4% of GDP in 2018 to 66.1% of GDP in 2019.
V roce 2020 se na základě prognózy Komise z jara 2020 očekává, že ekonomika klesne přibližně o 7 %. 
In 2020, the economy is expected to contract by about 7% based on the Commission 2020 spring forecast.
4 nařízení (ES) č. 1467/97, poměr veřejného dluhu k HDP překračuje referenční hodnotu 60 % a nejsou splněny dvě současně platné podmínky, totiž že schodek veřejných financí zůstává blízko referenční hodnotě a její překročení je dočasné. 
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for Slovenia.
Na základě programu stability z roku 2020 se plánuje, že v roce 2020 schodek veřejných financí Slovinska dosáhne 8,1 % HDP, což je nad referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila. 
Based on the 2020 Stability Programme, Slovenia's general government deficit in 2020 is planned to reach 8.1% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Podle programu stability z roku 2020 má schodek veřejných financí Slovinska v roce 2020 dosáhnout 8,1 % HDP, což je nad referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila. 
According to the 2020 Stability Programme, Slovenia's general government deficit in 2020 is planned to reach 8.1% of GDP, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value.
Tato fiskální opatření dosud přijatá vládou často nejsou jasně časově omezená. 
Those fiscal measures so far adopted by the government are often not clearly limited in duration.
V průběhu roku 2019 přijalo Slovensko několik opatření, která ještě více ohrozila fiskální pozici (zejména v oblasti důchodů). 
Over the course of 2019, the Slovakia adopted several measures that further endangered the fiscal position (in particular in pensions).
Podobné posouzení bylo provedeno za období let 2018 a 2019 dohromady. 
A similar assessment is obtained from looking at 2018-2019 taken together.
Členské státy již přijaly nebo právě přijímají rozpočtová opatření na zvýšení kapacity systémů zdravotní péče a poskytnutí pomoci jednotlivcům a odvětvím, na něž má tato krize největší dopad. 
Member States have already adopted or are adopting budgetary measures to increase the capacity of health systems and provide relief to those individuals and sectors that are particularly impacted.
Produkce se v první polovině roku 2020 silně sníží a poté se od třetího čtvrtletí začne postupně zotavovat. 
Output is set to drop strongly in the first half of 2020 and then to gradually recover from the third quarter onwards.
Zvýšení schodku odráží plánovaný stimul ve výši 2,5 % HDP a dopady hospodářského poklesu. 
The increase in deficit reflects the planned stimulus of 2.5% of GDP and the effects of the economic contraction.
Střednědobý ekonomický výhled je navíc poznamenán mimořádným stupněm nejistoty ohledně doby trvání a hospodářského dopadu pandemie. 
Moreover, the medium-term economic outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty on the duration of the pandemic and its economic impact.
Z posouzení udržitelnosti dluhu celkově vyplývá, že bez ohledu na určitá rizika zůstává dluhová pozice ve střednědobém horizontu udržitelná, a to i vzhledem k významným zmírňujícím faktorům (včetně profilu dluhu). 
Overall, the debt sustainability assessment indicates that notwithstanding some risks, the debt position remains sustainable over the medium-term, also given important mitigating factors (including the debt profile).
Předpokládá se, že soukromá spotřeba bude těžce zasažena zvýšením nezaměstnanosti, prudkým poklesem růstu mezd a slabou důvěrou spotřebitelů. 
Private consumption is projected to be hard-hit due to an increase in unemployment, a sharp drop in wage growth and weak consumer confidence.
Graf č. 1: Veřejný dluh (v % HDP) 
Graph 1: General government debt (% of GDP)
3.4 Střednědobá situace veřejného dluhu 
3.4 Medium-term government debt position