natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V současné situaci je dalším klíčovým prvkem, který je třeba vzít v roce 2020 v úvahu, hospodářský dopad pandemie COVID-19, která velmi výrazně ovlivňuje rozpočtovou situaci a vede k vysoce nejistému výhledu. 
In the current situation, a key additional element to take into consideration regarding 2020 is the economic impact of the COVID-19 pandemic, which has a very substantial impact on the budgetary situation and results in a highly uncertain outlook.
Konkrétně Francie dosáhla významného pokroku v podpoře růstu podniků, určitého pokroku při řešení nedostatků v oblasti dovedností a nesouladu mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi, zjednodušování daňového systému, provádění investic do zajištění transformace energetiky a při zlepšování digitální infrastruktury. 
More specifically, France has made substantial progress in fostering the growth of firms, some progress in addressing skills shortages and mismatches, symplifying the tax system, undertaking investments to ensure energy transition and in improving the digital infrastructure.
Od roku 2016 se reálný HDP ve Francii zvýšil nad potenciál, což bylo způsobeno dynamickými investicemi a zlepšením čisté vývozní pozice, zatímco soukromá spotřeba zůstala utlumená. 
Since 2016, real GDP in France has been growing above potential, driven by dynamic investment and an improving net exports position, while private consumption remained subdued.
Konkrétně, přestože se pozice vládního dluhu v důsledku krize COVID-19 zhoršila, očekává se, že poměr dluhu k HDP v základní linii bude ve střednědobém horizontu na udržitelné (klesající) trajektorii 5 (graf 1). 
In particular, while the government debt position has deteriorated as a result of the COVID-19 crisis, the debt-to-GDP ratio in the baseline is expected to be on a sustainable (declining) trajectory over the medium term 5 (Graph 1).
Po zrušení postupu při nadměrném schodku v červnu 2018 se na Francii vztahuje tříleté přechodné období, aby se zajistil dostatečný pokrok směrem k dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu. 
Following the abrogation of the excessive deficit procedure in June 2018, France is subject to a three-year transition period to ensure sufficient progress towards compliance with the debt reduction benchmark.
Plánované překročení referenční hodnoty podle Smlouvy v roce 2020 je výjimečné, neboť vyplývá z prudkého hospodářského propadu. 
The planned excess over the Treaty reference value in 2020 is exceptional, as it results from a severe economic downturn.
b.za druhé by zbývající roční strukturální korekce během přechodného období nikdy neměla překročit ¾ % HDP (ledaže by z první podmínky vyplývalo roční úsilí vyšší než ¾ % HDP). 
b.Second, at any time during the transition period, the remaining annual structural adjustment should not exceed ¾% of GDP (unless the first condition implies an annual effort above ¾% of GDP);
Konkrétně, zatímco opatření přijatá v reakci na pandemii COVID-19 činí 1,9 % HDP, očekává se, že zhoršení makroekonomické situace přispěje k plánovanému schodku 5,3 procentními body HDP. 
Specifically, while the measures adopted to counter the COVID-19 pandemic amount to 1.9% of GDP, the deterioration of the macroeconomic situation is expected to contribute 5.3 percentage points of GDP to the planned deficit.
Pokud jde o dodržení kritéria dluhu v roce 2019, z rozhodujících faktorů, zejména i) pozorovaných makroekonomických podmínek, ii) určitého pokroku při provádění strukturálních reforem podporujících růst v minulých letech a iii) významné odchylky od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle, vyplývá, že kritérium dluhu stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 není splněno. 
As regards compliance with the debt criterion in 2019, the relevant factors, in particular (i) the observed macroeconomic conditions; (ii) some progress with the implementation of growth enhancing structural reforms in past years, and (iii) the significant deviation from the recommended adjustment path towards the medium term budgetary objective, leads to the conclusion that the debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not complied with.
Na základě podrobnějších informací posoudí příslušné statistické úřady, zda mají tato opatření bezprostřední dopad na rozpočet, či nikoli. 
Provided more detailed information, the competent statistical authorities are to examine whether these entail immediate budgetary impact or not.
Podobné posouzení bylo provedeno za období let 2018 a 2019. 
A similar assessment is obtained from looking at 2018-2019 taken together.
V roce 2019 ke zlepšení strukturálního salda nedošlo 4 , což rovněž ukazuje na významnou odchylku ve výši 0,6 % HDP. 
The structural balance registered no improvement in 2019 4 , thus also pointing to a significant deviation of 0.6% of GDP.
3 nařízení (ES) č. 1467/97, který rovněž stanoví, že je třeba věnovat patřičnou pozornost „všem ostatním faktorům, které jsou podle názoru dotčeného členského státu rozhodující pro celkové posouzení souladu s kritérii schodku a dluhu a které členský stát sdělil Radě a Komisi". 
Those factors are further clarified in Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97, which also provides that "any other factors which, in the opinion of the Member State concerned, are relevant in order to comprehensively assess compliance with the deficit and debt criteria and which the Member State has put forward to the Council and to the Commission" need to be given due consideration
Graf 1: Poměr veřejného dluhu k HDP, Francie, (v % HDP) 
Graph 1: Government debt-to-GDP ratio, France, % of GDP
Prognóza Komise z jara 2020 předpokládá, že HDP v roce 2020 klesne o 8,2 %, přičemž záporná domácí poptávka přispěje 7,4 procentními body v důsledku prudkého poklesu soukromé spotřeby a investic, ale také v důsledku negativního přínosu zásob. 
The Commission 2020 spring forecast projects GDP to decline by 8.2% in 2020, with a negative domestic demand contribution to growth by 7.4 percentage points due to the brisk fall in private consumption and investment, and also by a negative contribution of inventories.
Kromě toho údaje za roky 2018 a 2019 naznačují nedostatečný pokrok při plnění doporučené hodnoty pro snižování dluhu, což rovněž poskytuje zjevné důkazy o existenci nadměrného schodku, jak je definován v Paktu o stabilitě a růstu. 
Moreover, the data for 2018 and 2019 imply insufficient progress towards compliance with the debt reduction benchmark, which also provides prima facie evidence of the existence of an excessive deficit as defined by the Stability and Growth Pact.
V roce 2019 se míra zadlužení stabilizovala na úrovni 98,1 %, což odráží efekt projevující se zvyšováním dluhu plynoucím z primárního schodku a, i když klesajících, výdajů na úroky. 
In 2019, the debt ratio stabilised at 98.1%, reflecting the debt-increasing effect stemming from the primary deficit and, although decreasing, interest expenditure.
V této souvislosti proto Komise vypracovala tuto zprávu, která analyzuje, jak Francie plní kritéria schodku a dluhu stanovená ve Smlouvě. 
Against this backtround, the Commission has therefore prepared this report, which analyses France's compliance with the deficit and debt criteria of the Treaty.
To bylo kompenzováno růstem reálného HDP a růstem cen (účinek inflace) a mírně dynamikou dluhu snižující zadlužení. 
This was offset by real GDP growth and the increase in prices (inflation effect) and by the slightly debt-reducing impact of stock-flow adjustments.
Celkově analýza naznačuje, že kritéria schodku a dluhu stanovená ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/1997 nejsou splněna. 
Overall, the analysis suggests that the deficit and debt criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 are not fulfilled.
Na základě údajů o plnění rozpočtu a prognózy Komise výdaje překročily referenční hodnotu, s odchylkou od doporučeného postupu korekce k dosažení střednědobého rozpočtového cíle ve výši 1,0 % HDP v roce 2019, což ukazuje na významnou odchylku. 
Based on outturn data and the Commission forecast, expenditure exceeded the benchmark, with a deviation from the recommended adjustment path towards the medium-term budgetary objective of 1.0% of GDP in 2019, thus pointing to a significant devation.
4 nařízení (ES) č. 1467/97, podle něhož se rozhodující faktory zohlední při posuzování souladu na základě kritéria dluhu bez ohledu na míru porušení. 
This is recognised in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, which provides that the relevant factors shall be taken into account when assessing compliance on the basis of the debt criterion irrespective of the size of the breach.
Odhaduje se, že veřejné investice vzrostly z 3,4 % HDP v roce 2018 na 3,6 % v roce 2019, což je nad úrovní schodku veřejných financí v roce 2019. 
Public investment is estimated to have risen from 3.4% of GDP in 2018 to 3.6% in 2019, above the general government deficit in 2019.
Předpokládá se, že hospodářská aktivita bude hluboce ovlivněna pandemií COVID-19 a příslušnými opatřeními proti šíření nákazy. 
Economic activity is projected to be deeply affected by the COVID-19 outbreak and the related containment measures.
Dne 13. července 2018 bylo Francii doporučeno, aby zajistila, že nominální míra růstu primárních výdajů vládních institucí po odečtení diskrečních opatření na straně příjmů a jednorázových výdajů v roce 2019 nepřekročí 1,4 % (dále jen „referenční hodnota pro výdaje"), což odpovídá strukturální korekci ve výši 0,6 % HDP 3 . 
On 13 July 2018, France was recommended to ensure that the nominal growth rate of primary government expenditure, net of discretionary revenue measures and one-offs, did not exceed 1.4% in 2019 (‘the expenditure benchmark'), corresponding to a structural adjustment of 0.6% of GDP 3 .
Dopad těchto podpůrných opatření na zvýšení schodku v roce 2020 se odhaduje na 1,9 % HDP. 
It estimates the deficit-increasing impact of those support measures at 1.9% of GDP in 2020.
Poté co se od roku 2013 dluh veřejných financí stále zvyšoval, zůstal mezi lety 2016 a 2018 stabilní na zhruba 98 % HDP, což bylo způsobeno trvale vysokým schodkem veřejných financí zaznamenaným za stejné období, jakož i relativně nízkým nominálním růstem HDP během většiny let. 
After steadily increasing since 2013, government debt remained broadly stable between 2016 and 2018, at around 98% of GDP, due to persistently high general government deficits recorded over the same period as well as to the relatively low nominal GDP growth in most of the years.
Údaje oznámené francouzskými orgány dne 31. března 2020 a následně potvrzené Eurostatem 1 ukazují, že v roce 2019 dosáhl ve Francii schodek veřejných financí 3,0 % HDP, zatímco hrubý veřejný dluh činil 98,1 % HDP, stejně jako v roce 2018. 
Data notified by the French authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government deficit in France reached 3.0% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 98.1% of GDP, the same lavel as in 2018.
Další faktory, které ještě nebyly uvedeny výše, představují nashromážděné strukturální úsilí ve výši přibližně 0,4 % HDP v letech 2018 a 2019, a to podle výpočtů příslušných orgánů; omezování růstu veřejných výdajů, vyloučení daňových úlev a vytvoření subjektu France Compétences, čehož výsledkem je průměrné roční zvýšení o ¼ procentního bodu HDP v reálném vyjádření v letech 2018 a 2019 a pokles poměru veřejných výdajů k HDP o 1,3 procentních bodů mezi lety 2017 a 2019. 
Additional factors not yet mentioned above are the accumulated structural effort, according to authorities' calculations, of around 0.4% of GDP over 2018 and 2019; the restrain in public expenditure growth, excluding tax credits and the creation of France Compétences, resulting in an average annual increase of ¼ percent points in real terms over 2018 and 2019 as well as a decline of the public expenditure-to-GDP ratio by 1.3 percentage points between 2017 and 2019.
Zdroj: Eurostat, prognóza Komise z jara 2020 
Note: MLSA refers to the Minimum Linear Structural Adjustment Source: Eurostat, Commission 2020 spring forecast
Podle prognózy Komise z jara 2020 se očekává, že veřejný dluh vzroste z 98,1 % HDP v roce 2019 na 116,5 % v roce 2020. 
According to the Commission 2020 spring forecast, general government debt is expected to rise from 98.1% of GDP in 2019 to 116.5% in 2020.
Celkový schodek se zvýšil z 2,3 % HDP v roce 2018 na 3,0 % v roce 2019, a to zejména díky statistickému dopadu transformace daňových úlev v souvislosti s konkurenceschopností a zaměstnaností (CICE) do trvalého přímého snížení sociálních příspěvků hrazených zaměstnavatelem. 
The headline deficit increased from 2.3% of GDP in 2018 to 3.0% in 2019, mainly due to the statistical impact of the transformation of the tax credit for competitiveness and employment (CICE) into a permanent outright reduction of employer's social contributions, which accounted for about 0.9% of GDP.
S ohledem na dopad pandemie COVID-19 předpokládá prognóza Komise z jara 2020 v roce 2020 pokles reálného HDP o 8,2 %, což povede k celkovému schodku veřejných financí ve výši 9,9 % HDP. 
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 8.2%, leading to a general government deficit of 9.9% of GDP.
Z analýzy tedy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 zjevně není splněno. 
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion as defined by the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled.
Nedostatek souladu s požadavky preventivní složky je přitěžujícím faktorem pro posouzení toho, zda Francie v roce 2019 zjevně nesplnila kritérium dluhu. 
The lack of compliance with the preventive arm requirements is an aggravating factor for the assessment of France's prima facie non-compliance with the debt criterion in 2019.
Z oznámených údajů vyplývá, že Francie nedosáhla v roce 2019 dostatečného pokroku k dodržení doporučené hodnoty pro snižování dluhu (viz tabulka č. 1), jelikož rozdíl od minimální lineární strukturální korekce činil 2,0 % HDP. 
The notified data show that France did not make sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019 (see Table 1), as the gap to the MLSA amounted to 2.0% of GDP.
Toto plánované překročení je podle vymezení ve Smlouvě a v Paktu o stabilitě a růstu považováno za výjimečné, nikoli však dočasné. 
The planned excess is considered exceptional but not temporary as defined by the Treaty and the Stability and Growth Pact.
Dne 14. května 2020 zaslaly francouzské orgány v souladu s čl. 
On 14 May 2020, the French authorities transmitted a letter with relevant factors in accordance with Article 2(3) of Regulation (EC) No 1467/97.
Hrubý veřejný dluh činil na konci roku 2019 98,1 % HDP, a převyšoval tak referenční hodnotu 60 % HDP stanovenou ve Smlouvě. 
The general government gross debt stood at 98.1% of GDP at the end of 2019, above the 60% of GDP Treaty reference value.
Vliv celkového primárního schodku a úrokových výdajů na zvýšení dluhu byl kompenzován zejména růstem reálného HDP a zvýšením deflátoru HDP (oboje prostřednictvím účinku jmenovatele) a také dopadem vnitřní dynamiky dluhu, která způsobila jeho mírné snížení. 
The debt-increasing effect stemming from the headline primary deficit and interest expenditure was offset mainly by real GDP growth and the increase in the GDP deflator, both through the denominator effect, and by a slight debt-reducing impact of stock-flow adjustments.
Podle programu stability z roku 2020 plánuje Francie v roce 2020 schodek ve výši 9,0 % HDP a dluh ve výši 115,2 % HDP. 
According to the 2020 Stability Programme, France plans a deficit of 9.0% of GDP in 2020, while debt is planned at 115.2% of GDP.
Růst nominálního HDP se v roce 2017 zrychlil a v letech 2018 a 2019 byl i nadále silný, a to navzdory zpomalení hospodářské aktivity. 
Nominal GDP growth picked up in 2017 and remained robust in 2018 and 2019 despite the slow down in economic activity, supported by a higher GDP deflator.
Francie v roce 2019 neučinila dostatečný pokrok k dosažení souladu s doporučenou hodnotou pro snižování dluhu. 
France did not make sufficient progress towards meeting the debt reduction benchmark in 2019.
a.zaprvé, aby bylo zajištěno, že doporučené hodnoty pro snižování dluhu bude dosaženo do konce přechodného období, neměla by se roční strukturální korekce odchylovat od minimální lineární strukturální korekce (MLSA) o více než ¼ % HDP; 
a.First, the annual structural adjustment should not deviate by more than ¼% of GDP from the Minimum Linear Structural Adjustment (MLSA) ensuring that the debt reduction benchmark is met by the end of the transition period;
Poměr veřejného dluhu k HDP se v letech 2018 a 2019 stabilizoval na 98,1 %. 
The government debt-to-GDP ratio stabilised at 98.1% in 2018 and in 2019.
4 nařízení (ES) č. 1467/97, pokud jde o soulad s kritériem schodku v roce 2020, tyto faktory však v postupu vedoucím k rozhodnutí o existenci nadměrného schodku na základě kritéria schodku v případě Francie nelze zohlednit, protože poměr veřejného dluhu k HDP přesahuje referenční hodnotu 60 % a nejsou splněny dvě současně platné podmínky, totiž že schodek veřejných financí zůstává blízko referenční hodnotě a její překročení je dočasné. 
As specified in Article 2(4) of Regulation (EC) No 1467/97, as regards compliance with the deficit criterion in 2020, however, since the government debt-to-GDP ratio exceeds the 60% reference value and the double condition is not met - i.e. that the deficit remains close to the reference value and that its excess over the reference value is temporary - those relevant factors cannot be taken into account in the steps leading to the decision on the existence of an excessive deficit on the basis of the deficit criterion for France.
Při posuzování toho, zda Francie v roce 2020 splní kritérium schodku, představuje tato skutečnost zmírňující faktor. 
This a mitigating factor in the assessment of France's compliance with the deficit criterion in 2020.
Na základě programu stability z roku 2020 se očekává, že schodek veřejných financí Francie dosáhne v roce 2020 výše 9,0 % HDP, což je nad referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou ve Smlouvě, a nikoli na úrovni, která by se jí blížila. 
Based on the 2020 Stability Programme, France's general government deficit in 2020 is expected to reach 9.0% of GDP, above and not close to the Treaty reference value of 3% of GDP.
Podle programu stability plánuje Francie v roce 2020 zvýšit schodek veřejných financí na 9,0 %, což je nad referenční hodnotou 3 % HDP stanovenou Smlouvou a nikoli blízko ní. 
According to the Stability Programme, France's general government deficit in 2020 is planned to increase to 9.0%, above and not close to the 3% of GDP Treaty reference value.
2 nařízení (ES) č. 1467/97 usnadňuje koordinaci rozpočtových politik v dobách prudkého hospodářského propadu. 
The clause, as set out in Articles 5(1), 6(3), 9(1) and 10(3) of Regulation (EC) 1466/97 and Articles 3(5) and 5(2) of Regulation (EC) 1467/97, facilitates the coordination of budgetary policies in times of severe economic downturn.
Švédsko přijalo podstatná opatření ke zvládání pandemie a podpoře hospodářství. 
Sweden has adopted substantial measures to contain the pandemic and to support the economy.
Předpokládá se, že soukromá spotřeba bude zasažena nárůstem nezaměstnanosti a nízkou důvěrou spotřebitelů. 
Private consumption is projected to be hit due to an increase in unemployment, and weak consumer confidence.
V roce 2019 dosáhl hospodářský růst 1,2 %, a to zejména díky solidním výsledkům čistého vývozu. 
Economic growth reached 1.2% in 2019, mainly due to the robust performance of net exports.
Hlavní faktor, který tyto orgány uvedly, již v zásadě pokrývá analýza obsažená v předchozích oddílech. 
The analysis presented in the previous sections already broadly covers the key factor put forward by the authorities.
Uvedený výhled je však poznamenán mimořádným stupněm nejistoty, pokud jde o trvání a hospodářský dopad pandemie. 
That outlook is marked by an exceptional degree of uncertainty on the duration of the pandemic and its economic impact.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto Komise vypracovala tuto zprávu, v níž analyzuje, jak Švédsko plní kritérium schodku stanovené ve Smlouvě. 
Against this background, the Commission has therefore prepared this report, which analyses Sweden's compliance with the deficit criterion of the Treaty.
Vzhledem k výjimečně vysokému stupni nejistoty, pokud jde o střednědobé hospodářské vyhlídky, doprovází fiskální výhled podobně značná míra nejistoty. 
Against the background of an exceptionally high degree of uncertainty on the medium-term economic prospects, the fiscal outlook is surrounded by similarly large margins of uncertainty.
Plánované překročení referenční hodnoty je považováno za výjimečné a v současné době za dočasné. 
The planned excess over the reference value is considered to be exceptional and currently considered to be temporary.
Výrazný propad lze v roce 2020 očekávat u investic, neboť roste nejistota a očekává se nižší poptávka, což pravděpodobně ovlivní investiční plány podniků. 
Investment is also set to fall strongly in 2020 as uncertainty mounts and expectations of lower demand are likely to have an impact on firms' investment plans.
Údaje oznámené švédskými orgány dne 31. března 2020 a následně potvrzené Eurostatem 1 ukazují, že v roce 2019 dosáhl přebytek veřejných financí ve Švédsku 0,5 % HDP, zatímco hrubý veřejný dluh činil 35,1 % HDP. 
Data notified by the Swedish authorities on 31 March 2020 and subsequently validated by Eurostat 1 show that the general government surplus in Sweden reached 0.5% of GDP in 2019, while general government gross debt stood at 35.1% of GDP.
Saldo veřejných financí by se podle programu mělo vylepšovat, zejména díky zrušení uvedených podpůrných opatření po odeznění krize. 
According to the Programme, the general government balance should improve mainly driven by a reversal of these support measures once the crisis is over.
Plánované překročení referenční hodnoty v roce 2020 je výjimečné, neboť vyplývá z závažného hospodářského útlumu. 
The planned excess over the Treaty reference value in 2020 is exceptional, as it results from a severe economic downturn.
Nejistota panuje rovněž u odhadu nákladů na fiskální opatření ke zmírnění hospodářského útlumu. 
That uncertainty also pertains to projections of the cost of fiscal support measures to cushion the downturn.
Z analýzy tedy vyplývá, že kritérium schodku podle Smlouvy a nařízení (ES) č. 1467/97 zjevně není splněno. 
Hence, the analysis suggests that prima facie the deficit criterion as defined by the Treaty and Regulation (EC) No 1467/97 is not fulfilled.
Vzhledem k tomu, že plánovaný schodek výrazně převyšuje 3 % HDP, a s přihlédnutím ke všem rozhodujícím faktorům z analýzy vyplývá, že kritérium schodku stanovené ve Smlouvě a v nařízení (ES) č. 1467/97 není splněno. 
Overall, since the planned deficit is well above 3% of GDP and taking into account all relevant factors, the analysis suggests that the deficit criterion as defined in the Treaty and in Regulation (EC) No 1467/1997 is not fulfilled.
Na základě údajů o plnění rozpočtu a prognózy Komise z jara 2020 Švédsko v roce 2019 dosáhlo lepšího výsledku než byl jeho střednědobý rozpočtový cíl. 
Based on outurn data and the Commission 2020 spring forecast, Sweden has overachieved its medium-term budgetary objective in 2019.
Dopad těchto opatření přímé podpory na rozpočet v roce 2020 se podle konvergenčního programu odhaduje na 2,4 % HDP. 
The Convergence Programme estimates the budgetary impact of those direct support measures at 2.4% of GDP in 2020.
S ohledem na dopad pandemie COVID-19 předpokládá prognóza Komise z jara 2020 v roce 2020 pokles reálného HDP o 6,1 %. 
Taking into account the impact of the COVID-19 pandemic, the Commission 2020 spring forecast projects a contraction of real GDP in 2020 by 6.1%.